BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 213 



Relativ la podul peste Dunăre spune : » Drumul de fer dintre Kiu- 

 stinge şi Cernavoda va fi mare arteră a comerţului şi a civilisaţiuneî 

 române peste Dunăre, însă pentru acesta este necesitate absolută, 

 de a se lega cu el căile nostre ferate şi prin urmare construirea unuî 

 pod peste Dunăre. Acesta este o cestiune grea, însă dacă voim a 

 asigura viitorul, dacă voim a trăi, o asemenea clădire va trebui a fi 

 făcută. Noî însă nu credem, că costul uneî asemenea punţî ar 

 presenta dificultăţi atât de mar* şi cheltuelî disproporţionate cu mij- 

 locele nostre. In faţa Cernavodef, Dunărea nu presintă de cât lă- 

 ţimea de 380 m. şi 15 arcuri de piatră ar fi suficiente pentru lun- 

 gimea podului Marea insulă a Dunăret mărginită dinspre România 

 de braţul numit Borcea, de şi mlăştinosă în mare parte, presintă 

 însă locuri uscate şi acoperite de pădurt ; prin acesta insulă se pote 

 aşterne uşor un terasament de 3 metri înălţime care n'ar fi nicY o- 

 dată întrerupt de nivelul apelor de revărsare, când acest terasament 

 ar începe la satul Ceganî unde Borcea are lăţime de 1 3 o m. şi ar 

 urma apoî prin pădure pe la sudul lacului Cobolcic, şi apoî pe la 

 răsăritul laculuî Periatul spre a ajunge la pichetul cu No. 197 din 

 faţa Cernavodei". 



Articolul se termină prin o critică forte aspră a sisteme* morale 

 pe care sunt clădite partidele nostre politice, despre care am amintit 

 la început. 



Am insistat mat de aprope asupra acestuî articol de jurnal, pen- 

 tru a se vedea că Cobalcescu, chiar în scrierile lut mal micY, nu era 

 un fraseolog, ci 'şî păstra tot deuna spiritul lut riguros sciinţific. 

 Cum am vgcjut în ^Consideraţiunt asupra Dobrogef" avem de aface 

 drept vorbind cu un plan de reforme, sprijinit pe date ştiinţifice, 

 care s'a realisat în mare parte ast-fel cum a prevggliit el în entusi- 

 asmul luî bine fondat. 



(Va urma). 



