21 1 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCTJNŢE 



ISTORICUL LUCRĂRILOR METEOROLOGICE IN ROMÂNIA 



DE 



I. ST. MURAT 



LICENŢIAT ÎN SCIINŢE 



Şeful Serviciului Fisiceî Globului din Institutul Meteorologic 



Demnelor şi Domnilor : 



Alt cuî-va se cuvenea dreptul de a face la o ast-fel de festivitate 

 istoricul progreselor ce Meteorologia a. făcut în ţera nostră. Era 

 acela, care prin activitatea ce a desfăşurat s'a identificat atât cu 

 densa în cât numele săti, de toţi" cei" ce vor urma, va. fi considerat 

 desigur ca al adevăratului promotor al aceste! sciinţe în România. 

 Cinstea ce 'mî s'a făcut, lăsându-se acesta sarcină unuia d' intre ceî 

 maî tineri" şi nu tocmaT de mult venit în acesta Societate, o datorez 

 aceluia căruia se cuvenea acest drept, el fiind şi Şeful meu şi Pre- 

 şedintele Societate! nostre. La adăpostul numekrî lut Ştefan C. 

 Hepites, caut dar să scusez curagiul de a'mî permite a face acest 

 istoric şi de lucrările sale me" voi folosi pentru a'l înjgheba. Tot 

 ceea-ce va urma nu va fi de cât o scurtă compilare, asupra tutulor 

 celor ce a scris densul relativ la cercetările meteorologice în Ro- 

 mânia. 



Cea mat veche descripţiune a climei" ţereî" nostre este aceea fă- 

 cută sunt acum aprope două miY de ani de către Ovidiu pe când 

 trăia exilat la Tomis şi în care marele poet roman se plânge în ter- 

 menî ce este drept mult prea trişti" de asprimea ernilor nostre. Lu- 

 crul nu este de loc surprinqletor pentru noî" însă dacă ţinem în 

 semă că cel ce a făcut acesta descripţiune era obicinuit cu clima 

 din sudul Italiet şi că la noî el simţea pe lângă frigul erneî" şi pe 

 acel al exilului". De alt-fel ernt frigurose este incontestabil am avut 

 în tot-d'a-una deşi câte unele sunt şi destul de căldurose ca aceia 

 din acest an, fapt care tocmaî caracteriseză clima nostră excesivă. 



Către 1 7 1 6 Dimitrie Cantemir în lucrarea sa Descriptio Mol- 

 davicie, vorbind de clima Moldovei face să reiasă caracterul s6Q 

 schimbător. 



