BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCHNŢE 215 



Ştefan Igo Raicevich în importanta sa operă intitulată Oserva- 

 vazioni storiche, naturali e politiche intorno la Valachia e 

 Moldavia publicată la Neapolî în 1788, Dr. C. Caracas în Des- 

 crierea ţereî Românescî publicată în 1830 la BucurescT in limba 

 greacă, Principele Nicolae Şuţu în Notiţiî statistice asupra 

 Moldovei apărută în laş! în limba franceză la 1839, Neigebauer 

 în Beschreibung der Moldau und Walachei, Breslau 1854, 

 Ion Ghica în Convorbiri economice 3 Ed. Bucurescî 1879 şi d. 

 P. S. Aurelian, Membru al Academie! Române, în lucrările sale in- 

 titulate Ţera nostră şi Schiţe asupra stâreî economice a Româ- 

 niei în secolul XVIII, acesta din urmă publicată în Analele Aca- 

 demiei Române pe anul 1882, dau descripţiunî maî mult sati maî 

 puţin amănunţite a climei Românie*. 



Cum însă în cea maf mare parte aceste descripţiunî nu sunt ba- 

 sate pe observaţiunT meteorologice ci mat mult pe credinţele şi 

 impresiunile fie-căruia dintre autori! sus menţionat!, este lesne de 

 înţeles că aprope nicî una dintr'însele nu conţine detahi destul de 

 exacte şi date precise asupra diferitelor fenomene meteorologice 

 ce caracteriseză clima ţereî nostre. 



Necesitatea observaţiunilor meteorologice a fost încă de mult 

 simţită în România. Dovadă despre acesta o avem în diferitele în- 

 cercări ce s'ati făcut în acest scop încă din secolul al XVIII-lea. 



Cu tote că cunoscinţele ce posedăm asupra observaţiunilor me- 

 rologice făcute în acest secol sunt forte puţine totuşî din existenţa 

 câtor-va şi din faptul că date meteorologice maf recente chiar ne 

 lipsesc deşi seim că ele au" fost strânse, putem conchide că obser- 

 vatiunile meteorologice aQ fost în secolul al XVIII-lea maf nume- 

 rose de cât acelea pe care le cunoscem. 



Afară de datele indicate de Raicevich în lucrare sa maf sus men- 

 ţionată, Lerch medic militar traversând într'un voiagiu Moldova 

 a făcut în 1770, luna August, câte-va observaţiunf meteorologice 

 la laş!. Observaţiunile pe car! le posedăm în copie după originalul 

 ce se eăsesceîn Biblioteca Observatoriuluî Phisic Central Nicolae de 

 la St.-Petersburg, sunt forte succinte şi îmbraciseză o periodă forte 

 scurtă. Tot cam la aceea epocă în 1772 la 5 Iulie st. n. s'a făcut 

 de către Ivan Islanief prima determinare a declinaţiune! magnetice 

 în ţera nostră, aflând-o pentru Bucuresc! egală cu 1 1°.36'.30 // spre 



