216 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



W. După cum D. St. H'epites dovedesce în lucrarea sa ce va apare 

 în curend Istoricul lucrărilor astronomice în România, acesta 

 valore nu pote 11 însă exactă. In intervalul de la 1773 la 1829 se 

 pare că în maf mulţî anî s'au făcut de către Doctorul Caracas ob- 

 servaţiunî meteorologice sau cel puţin termometrice la BucurescY. 

 Acesta reese din următorele cuvinte ce se găsesc în lucrarea sa 

 deja amintită, vorbind de temperatura cea maî scăzută din anul 

 181 2 «după observaţiunile mele de mat mulţt anî.» Deşi în afară 

 de câte-va cifre din menţionata lucrare nu ne-a râmas nimic din 

 observaţiunile meteorologice ce va fi făcut acest medic şi filosof, cu 

 tote acestea observaţiunile Doctorului Caracas sunt cele mat 

 vechî observaţiunî meteorologice ce le găsim menţionate la înce- 

 putul secoluluî trecut. 



In Trăite de V ' Electricite et du Magnetisme al luî Becquerel 

 găsim pentru gurile Dunăreî valorea declinaţiunef magnetice de- 

 terminată în 1824 de către Gautier. 



Tot în acelaş tratat se găsesc resumate determinările magnetice 

 făcute de către oficeriî ruşî la noî în 1828, 1829 şi 1831 pentru 

 diferite localităţf ca IaşT, GalaţT, Roman, Călăraşi, Turnu-Măgurele, 

 Calafat, Craiova, Babadag şi Constanţa. 



De la 1829 se găsesc din când în când publicate în Revista 

 Icona lumeî şi maî în urmă în Albina romănescă fragmente de 

 observaţiunî meteorologice care de şi forte incomplecte ne dove- 

 desc totuşî existenţa unor asemenea observaţiunlf şi la acea 

 epocă. 



In 1836 observaţiunî meteorologice se făceaţi la colegiul Sf. 

 Sabba din Bucurescî. La fie-care septămână apărea în revista 

 Muzeu Naţional A. 1 1836, câte-o tabelă care coprindea valorile 

 Silnice pentru principalele elemente climatologice, temperatura, 

 presiunea atmosferică şi ventul. In colone deosibite se arătaţi orele 

 la carî se făceaţi observaţiunile precum şi felul timpuluî din cursul 

 qlileî. Tabelele săptămânale maî indicau de asemenea resăritul şi 

 apusul sorelut precum şi fasele luneY. Nu cunoscem modul cum era 

 instalată staţiunea meteorologică şi nicî felul instrumentelor. După 

 cât se pare observaţiunile eraţi făcute de către răposatul profesor 

 Poenaru ; ele ati fost publicate însă în mod incomplect ceea-ce a 

 făcut să nu potă fi utilisate. 



