BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 217 



Tot în anul 1836 s'a început a se nota la Galaţî epoca îngheţu- 

 lui şi desgheţuluî Dunăreî. 



In lucrarea Principelui Nicolae Şuţu amintită la început, se 

 găsesc pentru Iaşî resumatele observaţiunilor meteorologice făcute 

 acolo în aniî 1839 şi 1840. După cercetările lut Ştefan Emili an 

 fost profesor la Universitatea din Iaşî resultă că acele observaţiunî 

 eraţi executate de către D. profesoriî universitari I. Pangrati şi Sta- 

 mati. Aceste observaţiunî apăreau la data facereî lor în Albina Ro- 

 mânescă şi ele se pare că sunt o continuare a acelor ce aQ apărut în 

 mod întrerupt de la 1829 atât în acesta revistă cât şi în Icona lu- 

 meî. Nu este de mirare decî ca cel puţin o parte din aceste din 

 urmă obsrevaţiunî să fi fost făcute tot de D. profesorii Pangrati 

 şi Stamati. Instrumentele de carî se serveau eraţi un barometru 

 împărţit în palmace de Viena cu divisiunile pe placă metalică 

 şi un termometru Reaumur divisat pe hârtie. xA.mbele eraţi insta- 

 late la vechiul Liceu din Iaşî la cabinetul de Fisică. Orele de ob- 

 servaţiunî nu se cunosc, ceea-ce a făcut ca nicî pe aceste observa- 

 ţiunî ca şi pe precedentele să nu să potă pune nicî un temeiti. Este 

 de asemenea cunoscut că la acesta epocă Meteorologia se preda ca 

 sciinţă la Iaşî în Şcola Vasiliană. Acesta se pare că resultă dintr'un 

 manuscript grecesc ce se va fi găsind în biblioteca Mitropolie! de 

 acolo, pe care noî însă nu 'l-am vSolut n [ c \ odată. 



In lucrarea luî Neigebauer, pe care am citat'o deja, se găsesc ob- 

 servaţiunile meteorologice pe anul 1843 făcute la Bucurescî de 

 către opticianul Wilhelm Koch. Observaţiunile barometrice şi ter- 

 mometrice făcute de densul maî mulţî anî aii fost publicate în mod 

 incomplect însă, de diferite jurnale care apăreau pe aceea epocă la 

 Bucurescî. Nu s'a reunit nicî odată tote aceste observaţiunî, jude- 

 când totuşî după cele ce le găsim în lucrarea luî Neigebauer, putem 

 conchide, că ele eraţi făcute în mod forte rudimentar de 6re-ce cel 

 puţin pentru observaţiunile de temperatură trebuesce o instalaţiune 

 cu totul specială, ceea-ce nu se găsesce nicî astă^î chiar la opti- 

 cianiî ce se ocupă cu facerea unor asemenea observaţiunî. 



De la 1843 la 1856 nu avem nicî o indicaţiune asupra observa- 

 ţiunilor climatice ce s'ar maî fi făcut în vre-un punct al ţereî. 



In 1856, regretatul Dr. Davila, Inspector General al Serviciu- 

 luî Sanitar, imediat după înfiinţarea Şcoleî de Medicină la Bucu- 



