L 218 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



rescî începuse a se ocupa cu facerea câtor-va observaţiunî meteo- 

 rologice. 



La 1857, Doctorul Barasch făcea de asemenea observaţiunT 

 meteorologice la Bucurescî în grădina spitalului de copil de la 

 Crucea-de-Piatră. Ele aQ fost publicate în jurnalul sciinţific forte 

 bine cunoscut, Isis sad Natura fondat în 1856 de densul. Tabelele 

 resumative ale acestor observaţiunT pe o periodă de 6 anî până la 

 1862, se trimiteau la data facere! lor de către Doctorul Barasch 

 Institutului Meteorologic din Viena şi numaî mulţumită bunel voinţe 

 directorului sSti, am putut intra în posesiunea lor. Aceste observaţiunî 

 formeză prima serie care până la un punct a putut fi utilisată. Din 

 nenorocire însă nici densa nu este complectă, conţinend numaî 

 observaţiunî relative la temperatura aeruluî şi încă nicî acestea nu 

 au" fost executate cu totă regularitatea cerută. Pentru a se putea 

 utilisa mijlociile lunare, am fost nevoiţî a le complecta prin com- 

 paraţiune cu temperaturile diferitelor localităţî străine ţereî nostre. 



In 1858, Karl Kreil, Membru al Academieî de Sciinţe din Viena 

 şi primul Director al Institutului Meteorologic şi Magnetic din Aus- 

 tria, cu autorisaţiunea guvernului s£ti şi cu mijlocele ce *î s'au pus 

 la disposiţiune, a făcut maî multe determinări magnetice în Româ- 

 nia la Calafat, Bucurescî, Galaţi, Sulina şi Insula Şerpilor. In mult 

 importanta sa lucrare presentată Academieî de Sciinţe la 24 Iunie 

 1869, Magnetische und geographische Ortsbestimungen in sil- 

 dostlichen Europa und einigen Kiistempunkten Asiens şi pu- 

 blicată în Tom XX din Denkschriften der Mathematisch-Na- 

 turwissenschaftlichen classe Wien 1862, Kreil dă resultatele şi 

 amănuntele determinărilor magnetice ce a executat la noi. 



Datorită de sigur impulsiuneî acestui ilustru învăţat, Doctorul 

 Barasch a continuat a face cu maî multă sârguinţă observaţiunile 

 ce începuse un an înainte şi tot stăruinţelor sale cu ocasiunea tre- 

 cere! prin Sulina trebue să atribuim crearea în anul următor 1859 

 a staţiune! meteorologice din acel oraş. Acesta straţiune organi- 

 sată de cătie comisiunea europeană dunăreană, a fost pusă sub 

 direcţiunea D-luî Inginer reşedinţe Kuhl, observaţiunile fiind fă- 

 cute mal mulţi ani de-a rendul de D. A. Purgia. Sulina este sin- 

 gurul punct în România în care de la 1859 până acum, s'au" făcut 

 obsesvaţiunî în mod neîntrerupt, aşa că acesta localitate posedă o 



