BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 229 



trumentelor înregistrătore şi cu citire directă cât şi determinări mag- 

 netice în 75 puncte ale ţăreî pentru construirea chărţilor magne- 

 tice ale Românie!. Resumarea tutulor resultatelor ce s'ati căpătat 

 în aceste determinări au fost publicate în studiile deja menţionate 

 ale Institutului Meteorologic relative la Magnetism. Descripţiunea 

 Observatoriuluî nostru Magnetic şi lucrările ce s'ati făcut într'ânsul 

 se găsesc în câte-va articole ce am publicat în Analele Institutului 

 Meteorologic al României, Tomul XIII, XIV şi XV pe aniî 1897, 

 1898 şi 1899. 



Cele spuse până aci cred că sunt suficiente pentru a dovedi că 

 Meteorologia alături de cele-1'alte sciinţe a făcut în ţera n6stră in- 

 contestabil mari progrese către sfârşitul secoluluî trecut şi că sfor- 

 ţările depuse în acesta direcţiune ati fost încoronate de un măgu- 

 litor succes. 



Cuvintele de sinceră admiraţiune ce Meteorologiştiî de primul 

 ordin din tote părţile lumeT, au adresat acum un an cu ocasiunea 

 implinireî a 5 o de anî de vîrstă, aceluia care a organisat şi conduce 

 Institutul Meteorologic al Românie!, trebue să fie pentru densul cea 

 maî mare satisfacţiune a munceî pe cari şi-o vede ast-fel sărbătorită. 



Iar judiciosele lor păreri asupra activitate! aceste! Instituţiunî, 

 din care mă voiţi mărgini a cita una singură, pe aceea a ilustruluî 

 Meteorologist profesor Dr. Iulius Hann resumată în următorele 

 cuvinte : » In timpul relativ scurt al activitate! Dv. aţf făcut lucrări 

 » care sunt unice în felul lor. Aţi creat reţeua de observaţiunî meteo- 

 „ rologice în România şi aţî adus'o la o ast-fel de desvoltare sciinţi- 

 n fică în cât nu numaî că pote să rivaliseze cu succes cu Instituţiunî 

 n Meteorologice mult mat vechi* din Europa Centrală şi Occiden- 

 n tală, dar încă, la multe din aceste din urmă le vine deja cam greti 

 » de a se menţine la aceiaşî înălţime cu Institutul Meteorologic 

 n Român" dovedesc că lucrările Institutului nostru Meteorologic 

 sunt forte bine apreciate în lumea sciinţifică străină, ceea ce face 

 onore întregeT ţări. 



Şi întorcându-ne privirea înainte de 1884, un sentiment de re- 

 cunoscinţă trebue să manifestăm cu toţiî, acelora care ati dat puter- 

 nicul lor sprijin ca nicî pe acest tărâm, România să nu rămână în 

 urma celor-l'alte state. 



