230 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Numele lut Ion Câmpineanu, Vasile Paapa şi Grigorie Peucescu 

 merită de o potrivă să figureze în Cartea de Aur a Institutului Me- 

 teorologic al Românie!, căc! Câmpineanu l'a creat, Paapa i-a dă- 

 ruit prima clădire iar Peucescu i-a dat adevărata organisaţiune. 



Să venerăm memoria lor ca a tutulor omenilor cart au" lucrat cu 

 dor de ţară şi au hrănit cultul propăşire! Instituţiunilor naţionale ! 



Bucurescî, 4 /n Februarie 1902. 



DIN ISTORICUL CHIMIEI ORGANICE LA NOI IN ŢARA 



DE 



Dr. A. URBEANU 



Mă gândesc a sărbători centenarul şedinţelor societate! de 

 sciinţe, făcend istoricul chimie! organice, una din ţinerile şi frumo- 

 sele e! podobe. 



Pentru a aduce la capăt ceea-ce 'mî-am propus, îm! voiu" răscoli 

 amintirile, pe car! le păstrez de un sfert de vec, vorbind despre 

 evoluţia chimie! organice atât, cât 'm!-a fost dat mie s'o urmăresc. 



Im! voiţi face plăcerea ca în desvoltarea subiectuluî meu să trec 

 în revistă nobili! campion! a! ştiinţe!, carî, luptând cu vitejie împo- 

 triva ignorante!, au înălţat farul bine-făcător al sciinţelor la no! 

 în ţeră. 



Sărbătorirea unu! centenar de şedinţe e într 'adevăr un fenomen, 

 cum rar l-am văglut în sînul societăţilor sciinţifice din România. 



De bună semă mersul regulat al societate! nostre ne confirmă, că 

 sciinţele au" prins rădăcin!, aclimatisându-se mulţumită unu! mediu 

 prielnic de desvoltare, inspirând aderenţilor e! distins! lucrăr! de 

 valore. 



Dar până a ajunge aci câtă muncă, câtă stăruinţă, câte sacrifici! ! 



Dacă ne înapoiem cu gândul la 1890, anul înfiinţare! Societate!, 

 găsim lucrăr! importante de chimie organică, săvîrşite în ţeră, dupe 

 cum dovedesc comunicările făcute societăţilor sciinţifice din străină- 

 tate, lucrăr! car! nu ma! au nevoe de a fi relevate, fiind destul de 

 cunoscute. 



Pe atunc! cele câte-va laboratori! chimice din ţeră duceau o 



