BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 231 



vieţă izolată, desfăşurând o frumosă activitate intelectuală, dar lip- 

 sită de stimulul ce izvoresce din apropierea, din comunicarea gân- 

 dire* ; lipsită de scânteea care naşte din ciocnirea ideilor. 



Pentru a pune capăt aceste* izolăr*, d-rul Istrati ne invita, în 

 Martie 1890, la o consfătuire în laboratorml sSti de chimie orga- 

 nică, pe atunc* în strada Pensionatului. Iar în 5 Aprilie (24 Mar- 

 tie) 1890, în amfiteatrul istoric al Institutului de chimie «de*la spi- 

 talul Colţea», s'au pus bazele societate* de sciinţe fizice. 



De atunc* a dispărut atât clădirea din strada Pensionatului cât şi 

 amfiteatrul, fost sub straja turnulu* Colţea. Singură ideea a remas. 

 Grăunte sănet.os, sădit pe un teren mănos, a încolţit, a dat rode, şi 

 a<ţi înfloresce pentru a 100-a oră. Iar no* culegem cu drag fructele 

 înţelepciune*, adunate în cele 10 volume ale buletin ulu* societate*. 



Spre a face istoricul chimie* organice în România, mg voiţi în- 

 torce în anul 1870. 



In anul 1870 nu găsim în ţeră nic* măcar un colţ, cât de primi- 

 tiv, care să fi fost destinat chimie* organice. Singurul studiu din 

 domeniul aceste* ştiinţe, făcut pe atunc* în ţeră, e, pe cât sciţi, lu- 

 crarea analitică a d-lu* profesor dr. A. Bernad-Lendway asupra 

 petroleulu* român, lucrarea care a figurat cu cinste la expoziţia 

 universală din Viena, în anul 1873. încolo nimic de cât ideea, care 

 plutea în atmosfera nebulosă a ignorante*; nimic de cât stăruinţa 

 câtor-va spirite alese de a umple golul, de a pregăti şi la no* tere- 

 nul propice sciinţelor fizice. 



Cursurile populare de chimie anorganică experimentală ce s'au" 

 ţinut, cu începerea anulu* 1870, la Ateneul român, de Davila-Ber- 

 nad, au" fost primele încercăr* de a vulgariza chimia, de a atrage 

 atenţia marelu* public asupra aceste* sciinţe. 



Necesitatea ce s'a simţit de a oficializa de la tribuna Ateneulu* 

 principiile elementare de chimie, ne dovedesce cu prisosinţă, cât de 

 puţin cunoscută şi cultivată era chimia pe atunc*. In atarî împreju- 

 răr* de analfabetism chimic fost-a cu putinţă să se producă lucrăr* 

 înalte, lucrăr* speciale, şi încă în domeniul chimie* organice ? In 

 ast-fel de condiţi* e de admirat sîrguinţa protesorulu* Marin de 

 a fi tradus, în anul 1854, an sterp pentru sciinţele fizice, chimia 



