BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 251 



Anul III Chimia organică ; Zootomia (Disecţia cadavrelor) ; 

 Exteriorul animalelor domestice şi îngrijirea hergheliilor, văcăriilor 

 şi a tutulor animalelor ; Farmacologia ; Istoria naturală a medica- 

 mentelor ; Progeneraţia animalelor domestice ; Zoopatologie ; Cli- 

 nica animalelor ; Obstetrica teoretică şi practică ; Agricultură. 



Anul 1 V. Zoopatologia şi Terapeutica ; Farmacologia ; Bolele 

 epizootice : Chirurgia veterinară ; Clinica animalelor ; Materia me- 

 dicală; Arta de a formula; Higiena. 



Anul V. Medicina legală; Agronomia; Bolele epizootice şi con- 

 tagiose ; Operaţi* şi cura bolelor externe ; Bolele ochilor ; Poliţia 

 veterinară ; Clinica animalelor ; Higiena. 



Şcola era sub administraţia ministerului de resbel şi în anul 1864 

 când s'a făcut legea instrucţiune* publice ea a fost trecută la acest 

 departament şi aşezată în învăţămîntul superior (art. 257). 



Dupe 3 an! de studiu, elevi! treceau un examen, în urma căruia 

 li se conferea gradul de sub-veterinar. Ast-fel în anul 1863, au 

 obţinut acest grad 10 din primit elevi intraţî în şcolă la 1861. 



Personalul didactic al şcoleî în anul 1861 era format ast-fel: 

 W. Lucaci (maestru în medicină), Eichenbaum (maestru în medi- 

 cină), Enicec (medic veterinar), Proches (medic veterinar), Engel 

 (sub-veterinar), Grecescu (medic), şi să 'mî daţ! voia a saluta cu 

 respect pe D. profesor Dr. Grecescu, primul profesor de Botanică 

 la şcola veterinară. Erau apoî, medicul Demetrescu, (veneratul pro- 

 fesor D. Dr. Severeanu), Vlădescu şi Preotul Bălăşescu. 



In primiî an! s'aii făcut puţine schimbări printre profesori* şcoleî 

 şi pe măsură ce se adăugau nuoî cursuri, ele se repartisati la pro- 

 fesori! existenţi. Şcola nu avea specialist! pentru tote sciinţele, care 

 alcătuesc în văţămîntul medicineî veterinare. Dacă s'ar fi procedat 

 conform opiniuneî emisă de comisiunea delaFocşanî, (în anul 1860) 

 de a se trimite în străinătate patru tinerî spre a învăţa medicina 

 veterinară, pote că eî s'ar fi specialisat în diferite materii, mai ales 

 că şcola era în ajunul înfiinţare! sale. Tote bursele pentru străină- 

 tate, în număr de şese s'ati dat însă spre a învăţa medicina umană. 



Lipsa de profesor! a făcut, ca elev! dupe trei anî de studiu, şi 

 avend gradul de sub-veterinar să fie chemat! a preda cursur! încă 

 din anul 1864. 



