BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 257 



arăta până aci, cred că învăţământul medicine* veterinare des- 

 voltându-se şi în acesta direcţiune putea contribui la alcătui- 

 rea principiilor zootechnice, care trebue să călăuzescă pe crescători* 

 de vite de la no*. La i Aprilie 1899, institutul zootechnic s'a des- 

 fiinţat, trecându-se animalele de experienţă parte la depositul de 

 la Constanţa (caiî), parte la şc61a centrală de agricultură de la He- 

 răstrău (vite bovine, rîmătorî, pasări), iar oile la oieria de la Cons- 

 tanţa. Lipsa acestuî laboratoriu zootechnic se resimte mult pentru 

 învăţământul şcole* veterinare. 



Am văglut fasele prin care au trecut, organisaţiunea, administra- 

 ţiunea şi învăţământul medicine* veterinare. Să'm* permîteţ* a vă 

 arăta în câte-va cuvinte şi rodele ce şcola superio~ă de medicină- 

 veterinară, ca instituţiune culturală, a dat. 



In timp de 30 de an*, de când se libereză diplome de medic ve- 

 terinar, şcola a conferit 225 de ast-fel de diplome. Cadrul aceste* 

 scurte expunerî nu'm* permite de a arăta complexul de împregiu- 

 răr*, car! au făcut ca acest număr să nu fie mat mare. 



In ce privesce activitatea e* pe terenul sciinţific, în limitele po- 

 sibilului a căutat să se manifeste şi pe acesta cale. Până la 1888, 

 era peste putinţă de a se întreprinde cercetări', în verY-una din 

 sciinţele cart formez învăţământul veterinar. De la acesta dată, pe 

 măsură, ce şcola a început a dispune de materialul de studiti indis- 

 pensabil, în afară de instrucţiunea dată studenţilor s'aîi întreprins şi 

 lucrăr* originale. Cea ma* mare parte din aceste cercetări aii format 

 subiectele teselor susţinute de candidaţi* pentru obţinerea diplome* 

 de medic veterinar, şi care sunt în număr de 225. Restul a fost 

 publicat în diferite reviste sciinţifice din ţeră şi chiar din străinătate. 



N'aş* putea termina acesta scurtă, şi de sigur incomplectă expu- 

 nere asupra învăţământulu* veterinar în România, fără a reaminti 

 sprijinul, ce tote guvernele i-au dat şi numa* graţie căruia a putut 

 face progresele pe car* le vedem astăgli. 



Pe lângă acesta 'm* fac o plăcută datorie de a recunosce munca 

 ce primul director al şcole* Dr. C. Davila, a desfăşurat pentru înăl- 

 ţarea e*. 



Acest frumos exemplu a fost urmat şi de succesori* să*, profe- 

 sori*: M. Colben, I. Popescu şi A Locusteanu. 



D. Locusteanu, în special, 'ş*-a câştigat recunoscinţa întrege* 



47 



