BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 265 



instructivă, căcî multe din relaţiunile chimice date de şeful lucrări- 

 lor laboratoriuluY, citate de autorul broşuref, aQ fost confirmate şi 

 de cercetările ulteriore. 



In acelaşf an D. medic I. Urbeanu, presenta pentru doctorat o 

 tesă intitulată : Despre creolina ca antiseptic în chirurgie. Lu- 

 crarea este basată pe experienţe de laboratoriu şi studiî clinice 

 însoţite de câte-va observaţiunf culese de autor. In prima parte, 

 începe cu generalităţi asupra microbilor, antisepticelor, apoî tra- 

 teză despre valorea comparativă a acestora, în fine în ultima parte 

 se ocupă cu experienţele executate în laboratorul de chimie al ar- 

 matei şi cu observaţiunî clinice făcute în spitalul militar, iar ca 

 conclusiune, recomandă creolina ca cel maî puternic şi eficace an- 

 tiseptie cunoscut până atuncî. 



In ce privesce acţiunea sa toxică, D. Dr. I. Urbeanu, spune că 

 nu se pote atribui acidului fenic ce se găsesce în creolina în prea 

 mică cantitate, ci homologilor lut superiori acestuî acid, cari sunt 

 constituit*, dupe cercetările şefuluî de lucrări al laboratorului, în 

 proporţie de 34%, iar dupe Dr. Biel 45 °/ . 



Cea mat remarcabilă operă eşită din oficina acestuî laborator şi 

 care a făcut cunoscut lumeţ întreg! activitatea eî ştiinţifică, este ana- 

 lisa apelor potabile din Bucurescî, care a fost publicată într'un 

 volum de format mare, conţinend planşe cromolitografiate de cul- 

 turi şi o hartă idrograhcă de composiţia chimică a apelor din Bu- 

 curescî, în anit 1886 — 88. 



In acest timp capitala era alimentată cu apă de Dâmboviţa, ne- 

 filtrată; de 6re-ce lucrările pentru aprovisionarea cu apă filtrată 

 nu erau încă terminate. Ast-fel că analisa a fost făcută asupra ape- 

 lor din albia Dâmboviţef, cişmelele publice şi 1.000 de puţuri pri- 

 vate, apele de la HerSstrău şi Filaret, de la Mavroghenî şi Cotro- 

 cenî, unde şi acum sunt cele doue' fântâni, în dreptul asilulul Elena 

 Domna, una numită Fântâna Brăncovenescâ, iar cea altă Isvo- 

 rul tămăduireî. 



Analisa acestor ape a fost făcută mat mult din punctul de ve- 

 dere igienic şi clasificată după valorea elementelor utilisabile ca 

 apă potabilă. Negreşit că pentru salubritatea publică era de o ex- 

 tremă importanţă datele chimico-microbiologice, relevate în acesta 



