270 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



dicină. Fără înduoială că chimiceşte are o altă importanţă mult maî 

 mare şi ultima determinare constitue un preţios studiu de remar- 

 cat în chimia farmaceutica. D. farmacist militar Georgescu, a ară- 

 tat în conclusie că Bryonia dioica, în afară de substanţele neactive 

 maî conţine filosterină, o substanţă grasă, glucosidică, acid- 

 oxalic, gomă ; următoriî principi! imediaţî aî bryoneî : adeleina 

 principiu amar şi grupa bryoninelor, care e compusă din duoî 

 principi* imediaţî : principi! resinoşl şi un acid particular acidul 

 bryonic. 



Rămâne de determinat căruia dintre aceştî principiî se dato- 

 reşte proprietăţile purgative drastice ale brioneî. 



D. Waltz atribuie acest fapt bryonineî, dupe cercetările însă ale 

 D-luî Georgescu, acesta brionină nu este un principiu imediat bine 

 definit, ci compus din douî principiî, din cantităţî variabile de sub- 

 st«nţe resinose şi adelsina. Prin urmare, proprietăţile therapeutice 

 se datoresce, probabil, complexului de principiî găsite în brionia 

 dioică. 



Din seria lucrărilor făcute în acest laborator cităm o importantă 

 publicaţiune a D-luî farmacist-major M. Marinescu, apărută în 

 1891. In acel timp, Naftolul B era întrebuinţat cu ore-care sfială, 

 căcî încă nu era bine studiat din punctul de vedere farmacologic şi 

 farmacodinamic. In medicină, naftolul posedând proprietăţi emi- 

 namente antiseptice pentru tubul digestiv, cercetările analitice şi 

 clinice s'au" orânduit cu o mare activitate în spitalul militar sub di- 

 recţiunea şi cu îndemnul preţios al erudituluî profesor Dr. Z. Pe- 

 trescu. 



Inutil cred să maî spunem că resultatele acestor cercetărî atl 

 fost fructuose, producend o vie lumină asupra proprietăţilor naf- 

 tolul B. 



Lucrarea D-luî Marinescu a contribuit să facă mult maî cunos- 

 cute proprietăţile antiseptice, prin studiul său" asupra eliminăreî 

 naftoluluî din organisme. 



Isolarea naftoluluî din urină şi determinarea luî, constituie un 

 capitol interesant, căcî cercetările luî Yvon, procedeele luî Lust- 

 garten, Raupenstrauch, Becle, rând pe rând sunt discutate, pentru 

 a lumina cât maî mult acesta cestiune. 



