BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 518 



Aciditatea, calculată ca acid acetic, a fost găsită egală cu o, 1 1 4 °/ . 



Dupe cât se vede acesta băutură conţine alcoolurî superiore în 

 cantitate de 4 ort mat mare de cât aceia ce se pote tolera în bău- 

 turile ordinare. 



Acesta băutură trebuesce oprită, nu numaî din punctul de ve- 

 dere al fisculuî — pentru care am şi atras atenţiunea Ministeru- 

 uî de Finance — cât şi din punctul de vedere higienic. pentru care 

 am intervenit şi la Ministerul de Interne 1 ). 



E trist a vedea, că locuitoriî noştri, în pasiunea lor pentru al- 

 cool se scoboră până a bea o ţuică fabricată în condiţiunî atât de 

 displăcute şi a căreî acţiune asupra organismului nu pote fi de cât 

 vătămătore, de 6re-ce dupe datele căpătate de la D. Constantinescu, 

 săteniî singuri recunosc că nu pot bea o cantitate maî mare, fără 

 ca să nu fie supăraţi şi în prima linie prin cefalalgiî puternice. 



Rămâne însă constatat, că la noî s'a întrebuinţat, pentru prima 

 dată, fructele de Sambucus Ebulus spre prepararea alcoolului, pro- 

 cedeu" necunoscut până acum în altă parte. 



VINUL ARTIFICIAL DIN COJĂ DE ULM 



DE 



Dr. C. I. ISTRATI 



Sunt numerose mijlocele întrebuinţate pentru a se face vin 

 artificial. Nu cred, însă, să fie unul maî simplu şi în acelaşî timp 

 maî ordinar ca acela pe care voesc a '1 indica în acesta notă. 



E vorba de un vin artificial ce se fabrică prin partea delurosă, 

 din judeţul Dolj, de unde 'mi-a fost procurat de D. Gh. Constan- 

 tinescu, profesor de sciinţele fisice, la Craiova. 



Pentru acesta se face o fertură de cojă de ulm, care are o culore 

 roşie maî mult brună, aspectul tulbure, fără miros caracteristic şi gust 

 displăcut şi fad. 



La acesta fertură se adaogă ţuică sau basamac şi vinul este gata. 



.*) Se maî prepară ţuică de Boz, în comunele: Şumandra, Greceştii, Bărboi şi Rusu din 

 Mehedinţi ; şi în comunele: Raznic (Dolj) şi Mărginenii din Vâlcea. 



