Cenuşe o^S 2 o, io 56 J 



514 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



Este trist lucru a constata că săteni! noştri aii ajuns în stare să 

 potă bea drept vin un ast-fel de amestec ordinar şi fără nicî un 

 gust plăcut. 



Iată composiţiunea chimică a acesteî ferturf precum şi a vinuluf făcut 

 dintr'ensa, în comparaţiune cu composiţiunea vinurilor naturale : 



Fertura de Vin de c6rjă Vin natural 

 corjă de ulm 



Aciditatea totală cal- J 0,045. 



culată în acid acetic . . 0,066 0,05310.0825. 



Extract la sută. . . . 1.480 1.198 { '' . 



I 1,7 vin roşu. 



0,14. 

 0,17. 



Alcool - 6*)---ip %») 6,5-15%. 



Tanin ° 5 2 33 0,1864 • • • urme. 



Vedem, dar, că prin composiţia sa acest falsificat grosolan se 

 apropie mult de vinurile ordinare de care se deosibesce însă prin 

 lipsa totală a caracterelor organoleptice, caracteristice vinului, şi 

 prin marea cantitate de tanin care represintă 15,75 % din extrac- 

 tul fertureY de coje de ulm. 



E natural, că direcţia sanitară de pe lângă ministerul de in- 

 terne a fost pusă în cunoscinţă pentru a opri pe viitor pornirile 

 spre astfel de lucrărî chimice aplicate, ale sătenilor noştri. Ele sunt 

 cu totul perniciose sănătăţeî. 



SUR QUELQUES PRODUITS D'OXYDATION DE L'ANILINE PAR l/OXYGENE DE L'AIR 3 ) 



PAR 



M. C. I. ISTRATI 



«On sait depuis longtemps que l'anilin'e brunit â la longue au 

 contact de l'air et finit meme par se resinifier. Ouelle que soit la 

 multiplicite des methodes qu'on a employees pour essayer d'oxyder 

 l'aniline, Ies resultats que nous allons faire connaître semblent 

 prouver que la liste des corps resultant de l'oxydation de cette 

 substance est bien loin detre close. 



*) Când se adaugă 20 °/ ţuică de 30 °/ alcool. 

 8 ) » î> » » basamac de 50 % alcool. 



3 ) Comptes Rendus T. 135, II pag 742 (1902). 



