BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 591 



date de diverşî autorî, cum că numerul nervilor în păturile epite- 

 liale este de regulă cu mult maî mic de cât s'ar aştepta după mul- 

 ţimea celor cutanî, din care reesă, că sati nu au" fost colorate tote 

 felurile de terminaţiunî sau colorarea a fost imperfectă. Şi mat este 

 încă un moment, asupra căruia a 'şî atrage atenţiunea. Este adică 

 aşa cjtfcend un fenomen specific, că, pe când nerviî cutanî străbat 

 în epidermă atât direct cât şi prin papilele cutane, precum e cu- 

 noscut din mat multe locurî, aşa şi din botul câneluî ') în râtul câr- 

 tiţei acesta nu să p6te observa, ci nervii cutani trec aici numaî di- 

 rect în tamponele epiteliale, ceea-ce a observat şi Huss. Acesta 

 însă e destul de evident din cause fisiologice. Huss e de părere, că 

 acesta să pote observa şi în râtul şoriciolilor, ceea-ce insă eu nu 

 aşî crede. 



3) Meniscî tactili (Fig. 3, mt). 



Unele fire nervose fără mielină, care 'şî iau" cursul din nevii mie- 

 linicî şi intră în epidermă, se termină în curând luând parte la for- 

 marea meniscilor tactilî, pe cart 'T-a observat pentru prima dată 

 Ranvier; necunoscendu-le însă însemnătatea lor adevărată, nu 'î-ati 

 descris mat de aprope. Pentru aceea 'T-au demonstrat Huss cu 

 ajutorul auruluî cloric şi 'î-ati descris pe deplin. El constata 2 — 5 

 meniscî în partea basală a conului taclil al luî Eimer creolend mat 

 departe, cum că fie-care menise tactil reesă dintr'un simplu fir ner- 

 vos, care strebate în mod vertical din fundul pături! cutane în sus 

 spre epitel. La aceste din urmă trebue să contrazic puţin. Eti am 

 putut constata, cum că se află meniscî tactilî şi afară de conul tactil 

 în partea periferică a organelor de forma tamponelor. De aseme- 

 nea nu corespunde pe deplin factelor, că menisciî tactili rees din 

 lire, ce strebat vertical spre epitel, ci firele acestea fiind iregular 

 resfirate formeză diferite terminaţiunî, dintre carî şi meniscî tactilî 2 ) 

 Maî departe nu se alipesc meniscî tactilî, precum crede Huss, nu- 

 maî din partea inferioră a celulelor de acestea, ci se află ca şi în 

 alte locurî aşa şi aicî, atât în partea inferioră cât şi în cea superioră 



J ) Botezat E., Die Nervenendigungen in der Schnautze des Hundes, Morpholog. Jahrb., voi. 

 29, 1902. 



2 ) In genere trebue se observ, că figurile din lucrarea lui Huss asupra obiectului nostru 'mî 

 par ceva prea mult schematizate. 



