596 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



olaltă La început se află ele lengă olaltă şi de ce merge maY 

 sus ele cu atât maY tare se ţugluiesc şi aşeolendu-se peste olaltă 

 formeză pături, pe care le a descris Huss forte bine şi detailat şi 

 le a comparat cu duoe" mânT, ale cărora degete sunt vîrîte între 

 olaltă (Fig. i, 2). Aicî se distinge organul forte uşor de ţesetura 

 epitelială, care '1 încungiură. Pe când Eimer nu a cunoscut pe 

 deplin structura celulară a întregului organ de forma orariuluî de 

 năsip creqlend, că partea inferioră constă dintr'o masă fără struc- 

 tură, iar cea superioră (conul tactil) din celule epiteliale parietale 

 de forma fusuluî şi încolăcite, formând ast-fel o ţdvă, a cunoscut 

 Mojsisovics, cum că întregul spaţiu cilindric e împlut de «celule 

 epiteliale modificate în mod specific», care arată o aşezare carac- 

 teristică, şi Huss le-a observat şi le-a descris pe aceste în modul 

 deja indus, am observat eu, afară de caşul amintit despre celulele 

 la basa organului, şi anume prin o mărire maY însemnată îmbinată 

 cu o luminare corespungl&tore, că tote celulele acestea cart umplu 

 spaţiul cilindric în modul caracteristic amintit sunt ca şi tote cele- 

 lalte celule epidermice, celule dinţate sau vîrstate, adică mem- 

 branele lor arată structura caracteristică vîrstată. Graţie amoniuluY 

 molibdenat, care se întrebuinţeză la fixaţiunea albastruluî de me- 

 tilenă, acesta fixeză tot-odată în mod destul de îndestulătorii! ţe- 

 sătura epitelială aducend la ivelă structura caracteristică a mem- 

 branelor lor, ceea-ce am amintit deja mal sus şi afară de acesta 

 încă şi în alte scrieri. Deabia prin demonstrarea celulelor acestora 

 ca celule vîrştate este pe deplin argumentat, cum că sunt adevă- 

 rate celule epidermice, care de alt-fel negreşit că în conul tactil al 

 lut Eimer sunt «modificate în mod special» fiind turtite, prin care 

 apar forte multe grămădite într'un spaţiu mic. Grămădirea acesta se 

 observă cu deosebire acolo (în conul tactil) unde, precum vom vedea 

 maf jos, se află caracteristice terminaţiunî nervose des înşirate pe 

 nervii organului Eimerian. Mat este încă un fenomen de amin- 

 tit şi anume nucleiî celulelor acestora, căcî şi aceştia au o formă 

 caracteristică. Despre aceştia spune Huss, ceea ce am observat şi 

 eti, următorele : »Nucleit aceştia au pierdut forma lor rotundă cu 

 totul ; eî sunt lungăreţî şi arată la partea lor din afară increstături; 

 la partea din lăuntru se pote cunosce de regulă numaîo săpătură». 

 Trecem la tratarea terminaţiunilor nervose din organul lut Ei- 



