604 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SG1INŢE 



cum unele fire, care maî întâiti inervase arteriî micî, trecură maîîn 

 sus şi participară la inervarea învelişuluî cutan al rădâcineî p£ruluî. 



Cât despre inervaţiunea perilor de rând, se pote aminti, că aceştia 

 posed terminaţiunile longitodinale la grumazul rădăcinilor întocmaî 

 ca şi periî tactilî, iar d'asupra acestora ţesetura inelară, care se 

 compune ca şi la periî tactil* din fire, care vin din jos şi din fire ce 

 pătrund din părţile supraficiale ale pieleî în jos (fig. 5). Şi papila 

 lor conţine nervî, căcî i-am vSglut strebătând în papila unuî p£r 

 din coda cârtiţeî, ceea-ce fără îndoială arată, că papila perilor 

 de rând conţine nervî ca şi cea din periî tactilî. 



Cele-1-alte terminaţiunî nervose ale perilor tactilî nu se află 

 afară de câte unul sau numaî puţinî meniscî tactilî în aceî perî de 

 rând, carî au" un înveliş epitelial maî desvoltat, perî carî formeză 

 întru cât-va trecerea între periî de rând şi ceî tactilî. Acesta am 

 observat într'un pSr de rând de lângă nasul unuî liliac (vesperungo 

 serotinus) (fig. 5). Arborî terminalî de lângă membrana steclosă 

 şi nervî vasomotoricî încă nu a observat nime, ceea-ce este şi 

 plausibil, căcî învelişul cutan nu ajunge gradul cel de desvoltare ca 

 la periî tactilî. Periî din râtul porculuî formeză întru cât-va trecerea 

 de la periî tactilî la ceî de rând. Căcî în corpul spongios, care des- 

 parte pătura internă şi cea externă a învelişuluî cutan, nu este de- 

 plin desvoltată lacuna cea caracteristică a perilor tactilî şi nicî cor- 

 pul semilunar nu e pe deplin desvoltat. Pentru aceea arată cea maî 

 deplină desvoltare terminaţiunile longitudinale de la grumazul în- 

 velişuluî rădSciniî, terminaţiunile caracteristice ale perilor- de rând. 



In faţa lucrurilor acestora şi maî basându-m£ şi pe fenomenele 

 acele, pe care nu le pot discuta aicî, îmî exprim convingerea mea, 

 cum că periî tactilî ale animalelor sug£t6re sunt organe primare, 

 pe când periî de rând organe secundare derivate din cele d'întâiti. 

 Modus agens la acesta a fost îndesirea perilor, cu care mână în 

 mână a purces şi simplificarea învelişurilor rădăcinilor lor. 



In fine nu pot întrelasa a exprima mulţemitele mele profunde 

 directoruluî institutuluî domnuluî prof. Dr. C. Zelinka pentru ama- 

 bila sa prevenire faţă de lucrările mele în institut. 



