BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



Influenţa mediului ambiant se manifestă atât fiziceşte (tempera- 

 tură, efecte mecanice, etc), cât şi chimiceşte (oxidaţiuni, dezagre- 

 gări şi alte reacţiuni). Acelaş lucru se poate spune şi de acţiunea 

 solubilizantă a plantelor, cu singura deosebire, că pe când acţiu- 

 nea mediului ambiant este foarte înceată şi complexă, acţiunea 

 plantei se mărgineşte : cea fizică numai la mărirea suprafeţei de 

 contact prin desvoltarea sistemului radicular, ori de câte ori s'ar 

 găsi într'un mediu sărac în substanţe nutritive solubile, iar cea 

 chimică, după uni numai la degajarea de CO2 (I. H. Aberson : 

 »Ein Beitrag zur Erkenntnis der Natur der Wurzelausscheidugen « 

 Jahrb. fur wissensch. Botanik. 1909 Bd 47. p. 41 ; 2/ Mitscherlich 

 «Bodenkunde, zweite Auflage, p. 178), după alţii însă, pe lângă 

 degajarea de COg şl a altor producte şi în special a oarecăror acizi. 

 (Th. Pfeiffer u. E. Blank »Die Săureausscheidung der Wurzeln 

 und die Loslichkeit der Bodennăhrstoffe in kohlensaurehaltigem 

 Wasser". L. ver. St. Bd LXXVII, 1912. p. 217 — 268). 



Oricare şi oricâţi ar fi factorii ce contribue la transformarea 

 substanţelor nutritive din insolubile în solubile în apă, devenind 

 astfel asimilabile de către plante, chestiunea ce ne va pre- 

 ocupa în lucrarea de faţă va fi, după cum s'a spus mai înainte, 

 nu de a vedea cari sunt aceşti factori, ci găsirea unei me- 

 to:le raţionale, prin ajutorul căreia să ne putem da seama de uşu- 

 rinţa mai mare sau mai mică cu care aceste substanţe insolubile 

 sunt atacate de agenţii fizico-chimici din sol şi plante. Această 

 metodă, după ce am văzut cauzele de erori a celor propuse până 

 în prezent, va trebui să aibă în vedere : i ) Că procesul de dizo- 

 luţiune variază între nişte Urnite bine determinate, şi 2) Că nu 

 aceiaşi factori contribue la solubilizarea diferitelor substanţe 

 nutritive şi prin urmare că agenţii în cari vom studia solubi- 

 litatea vor trebui să fie diferiţi, după cum studiul nostru se 

 referă la asimilarea acidtdui fosfor ic, a potaseisau a azotului. 



Chestiunea asimilării substanţelor nutritive insolubile, după mine, 

 poate fi asemănată cu afinitatea de combinaţiune a corpurilor în 

 genere ; căci, după cum până în prezent, cu toate sforţările ce s'au 

 făcut, nu s'a putut ajunge să se ştie în ce constă esenţa acestei 

 proprietăţi şi să se poată astfel măsura, tot astfel se întâmplă şi 

 cu procesul de asimilare a substanţelor nutritive insolubile, necu- 



