•Ig BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



De oarece Fischer n'a experimentat decât numai cu Biotit şi 

 Fonolit, aş fi putut să mă mărg^înesc numai la aceste două mine- 

 rale ; ţinând însă seamă de preocupările lui Blank, de a dovedi ne- 

 temeinicia părerii în g-eneral admisă, că potasa asimilabilă din so- 

 lul arabil ar fi datorită în prima linie Feldspaţilor şi nu Micelor 

 (E. Blank : die Glimmer als Kaliquelle ftir die Pflanzen und ihre 

 Verwitterung J. f. Landw. 191 2 p. 97), m^am hotărît să lărgesc 

 mai mult orizontul preocupărilor mele şi deci pe lângă Biotit şi 

 Fonolit să mai iau şi un reprezentant al Feldspaţilor, Ortoclazul. 



De asemenea, fiindcă s^a căutat a se stabili o legfătură între era- 

 dul de dezagregare al mineralelor potasice, şi uşurinţa cu care po- 

 tasa din ele ar fi asimilată de către plante, m'am decis să mai iau 

 şi o altă varietate de mică, mica potasică sau Muscovitul, pentru 

 ca să am astfel o serie de minerale cu diferite o-rade de deza^re- 

 gare. 



In cele ce urmează, voiu da câteva caractere mineralogice ale 

 substanţelor de cari mă voiu ocupa, precum şi cunoştinţele ce a- 

 vem despre modul şi gradul de dezagregare pe care l-ar prezenta. 



BiotituL^ din punct de vedere al compoziţiei chimice, face parte 

 din subgrupa micelor fero-magneziene, pe când Muscovitul sau mica 

 potasică dimpreună cu Lepidolithul (mica lithiniferă) şi Parago- 

 nitul (mica sodică) din aceea a micelor alcaline. Formula aproxi- 

 mativă a Biotitului după Groth ar fi : 



(SiO,)3(AlFe2).(MgFe2)(KH), 

 iar a Muscovitului 



(SiO,)3 Al3(KNa)H,. 



Atât Biotitul cât şi Muscovitul cristalizează în sistemul monoclinic 

 şi sunt clivabile după o singură direcţiune : Muscovitul e incolor, 

 iar Biotitul e colorat în brun. Starea în care s*a utilizat ambele mi- 

 nerale a fost aceea de lame mici cu o suprafaţă maximă de '/.> cm^ 

 şi de pulbere de diferite mărimi. Ambele mi-au fost procurate de 

 casa F Kranz din Bonn. 



Dintre aceste două minerale, Biotitul prezintă fenomene de de- 

 zagregare pe o scară mai întinsă şi au putut fi studiate cu oare- 

 care amănunţime. Iată cum ne descrie Blank în lucrarea sa «Die 

 Glimmer als Kaliquelle-, după Rosenbusch, Zirkel, Sauer, etc, 

 procesul de dezagregare al Biotitului. 



