34 



BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTlINţE 



uscare pe baia de apă şi s'a procedat mai departe la transforma- 

 rea ei în cenuşă. In cenuşa obţinută, după eliminarea silicei, s'a 

 procedat la dozarea potasei prin metoda cu acid percloric. Rezul- 

 tatele obţinute, atât la determinarea substanţei uscate cât şi a KgO 

 sunt următoarele : 



Substanţa uscată şi K^O totală din recoltă 



No. 

 Ghivecinrilor 



Cantitatea 



de 

 substanţă 



dată 



Substanţa uscată 



Media în gr. 



M.+ R 



Procentul 

 de K2O 



K2O totală 

 din 



recoltă 



213—218 0.000 



219/22 

 223/26 



227/30 



231 /34 

 235/38 

 239/42 



255/58 

 259/62 

 263/66 



85.8 ±2.75 

 Ortoclas 



0.540/0 



20 gr. 



89.7 ±2.14 



0.525'Vo 



0.471 



50 " 



92.1 ± 2.75 



0.533 « 



0.491 



80 r, 



93.0 ±2.44 



0.554 V 



0.515 



20 gr. 

 50 » 



80 r, 



20 gr. 

 50 " 



80 r, 



Muscovit 



89.0 ±2.75 



97.0 ±4.88 

 91.2 ±0.52 



Fonolit 



101.3 



+ 



0.62 



100.5 



± 



1.62 



102.6 



± 



2.11 



0.5480/c 

 0.576 " 

 0.584 V 



.0.7400/0 

 0.929 ^ 



1.177 n 



Biotit 



243/46 



20 gr. 



100.3 ±2.75 



1.1790/0 



247/50 



50 " 



91.9 ±3.86 



1.766 ^ 



251/54 



80 « 



102.8 ±1.19 



2.236 r, 



Sulfat de potasiu 

 267/72 I 3gr.K20 1 123.9 ± 1.07 | 2.0740/o 



0.463 



0.488 

 0.559 

 0.545 



0.750 

 0.934 

 1.208 



1.183 

 1.623 

 2?29.9 



2.570 



Când s'a făcut determinarea procentului de K^^ din plantă, 

 ne fiind nevoie de mai mult de două analize paralele şi rezultatele 

 diferind prea puţin unele de altele, calculul eroarei probabile nu 

 se mai impunea. 



