BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 135 



cHnalâ (Valea Rea), cu direcţie E 20^ N, cu o cădere de aproxi- 

 mativ 85^ cu care se bagă sub depozitele pânzei de Siriu. 



In regianea Şotrile, marnele Senoniene apar la N de vârful 

 Cucuiatu sub forma unui anticlinal cu flancul de Sud dispus verti- 

 cal, iar cu flancul de Nord înclinat de 40*^. (Vezi figura i . Pro- 

 filul Şotrile Vistierului — Vf. Cucuiatu — Vf. Popei pag. 139). 



In spre N Senonianul poate fi urmărit în Valea Iudei, iar spre 

 W la Şotrile Vistierului, unde lasă să apară în fereastră gresia 

 de Fuzaru, cum se poate vedea în Vf. Gimilia. 



Mai în spre W, Senonul îl găsim bine desvoltat. fiind format 

 din marne cenuşii-verzui sau roşii-vişinii cu intercalări de o gresie 

 fină. Stratele sale au direcţia E 20*^ N. 



Spre marginea internă Senonul apare între Valea Cricovului 

 şi Valea Prahovei, încălecând pânza gresiei de Fuzaru de sub 

 care acesta apare sub forma de ferestre. 



In Vf. Gurga şi Valea Bradului ferestrele sunt însoţite şi de 

 Oligocenul pânzei Senoniene. « 



Pe linia de încălecare a pânzei gresiei de Siriu, peste pânza mar- 

 nelor roşii Senoniene apar o serie^ de Klippe formate unele din 

 calcar Jurasic (Tithon), altele din calcar conglomeratic breciform 

 cu resturi de Belemnites (NeohibolitesJ cfr. minimus List r 

 formă caracteristică pentru Gault ^). 



Unele din ele sunt exploatate în cariere putând ajunge la vo- 

 lume de 5 — 7 m.c, cum sunt cele din Petriceaua, Şotrile (Valea 

 Roşie] ş\ct\& din Valea Doftanei. Aceste Klippe înaintează uneori 

 mult în spre Sud şi le găsim, fie pe spinarea Oligocenului sau a 

 şisturilor negre, fie chiar pe depozitele cuvetei de Slănic, cum sunt 

 cele din Valea Câmpiniţei. 



2. Numînuliticul de tipul Şotrile : 



Apare bine desvoltat în regiunea Şotrile. Faciesurile sub cari 

 se prezintă sunt următoarele : 



a) La bază faciesul marnos cu Fucoide. 



Reprezentat prin marne cenuşii albicioase, uneori cenuşii-ver- 

 zui sau brune roşietice cu Fucoide şi cu intercalări de gresii cu hie- 



1) Astfel de Klippe se găsesc indicate de d-1 I. Popescu-VoitEşti în Valea Prahovei şi în 

 Valea Doftanei şi atribuite la Gault. Vezi L. Mrazec şi I. Popescu-Voiteşti. Contribuţiunt la 

 cunoaşterea pânzelor FU su^ul carpatic in România. Anuar, Inst. Geol. al Rom. voi. V, 191 1. 



