BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 143 



superioare) şi tuf dacitic. La alcătuirea cuvetei golfului de Slănic 

 mai trebuie adăogat şi un banc de nisip ce trece la un nisip gresos 

 cenuşiu şi care se găseşte la baza conglomeratelor miocene. 



Cuveta de Slănic o găsim purtată de pânza marnelor roşii se- 

 noniene^ iar diferitele ei părţi marginale rupte şi împinse fie spre 

 Nord de cuveta principală (sinclinalul din Vf. Pietrişu, Şotrile), fie 

 spre Sud (sinclinalul din Proviţa-de-Sus), luând parte la alcătuirea, 

 fie a pânzei marnelor roşii Senoniene (sinclinalul din Vf. Pietri- 

 şul, Şotrile), fie a pânzei gresiei de Fuzaru (sinclinalul din Proviţa- 

 de-Sus). 



Faciesul roşu al saliferului subcarpatic în partea orientală a 

 Munteniei transgresează peste marginea externă a Flişului, pe 

 când în Moldova formează Saliferul pânzei pericarpatice *). 



După L. Mrazec conglomeratele acestui facies trebuiesc para- 

 lelizate cu conglomeratele de Sloboda Rungunska din Galiţia, iar 

 orizontul de gresii cu gresia de Dobrotow al geologilor polonezi. 



In Moldova faciesul acesta roşu al saliferului stă deasupra fa- 

 ciesului cu sare şi în transgresiune peste Fliş şi însoţit în judeţele 

 Putna şi Bacău de petece de Tortonian şi Sarmatic inferior (Bu- 

 glovian). 



In ce priveşte microfauna nisipului dela baza conglomeratelor 

 miocene din valea Cacova (Breaza-de-Jos), Foraminiferele deter- 

 minate îmi arată că avem aface cu forme ce aparţin exclusiv Me- 

 diteranului II, în special forme ce se întâlnesc în Tortonian. 



Cu finele Mediteranului II se produce din nou exondarea Car- 

 paţilor, se formează o serie de lacuri mio-pliocene, iar cu ridi- 

 carea Carpaţilor datorită mişcărilor post miocene se produce re- 

 tragerea tuturor apelor pliocene în bazinul euxinic actual. 



27 Martie 1915. 



') L. Mrazec şi I. POPESfcU-VoiTE.ŞTI. Coniribuţinhila CHtioaş/erea pânzei Flişului. An, 

 Inst. Geol. al României. An. V, fasc. 2, 191 1. 



