216 



BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



OBSERVAŢi.UNI METEOROLOGICE 



X FĂCUTE LA 



OBSERVATORUL ASTRONOMIC ŞI METEOROLOGIC DIN BUCUREŞTI 



LUNA IUNIE 1915 st. n. 



Director: N. COCULESCU. 



înălţimea barometrului deasupra nivelului Mării 82 metri 





iii 



Temperatura 



Umezeala 







3 'CC 



as "^ 



T( 



jmp. 



e8 

 a) 



ta 



.-O 

 ai-Ţ< 

 O 1 



Vântul 



>C8 







a. 



0} g 



FENOMENE DIVERSE 



aerului C» 



aerului 



solului C 



.2 fi 



Sg 

















^ 



£ o" 



rt 



, 







«s 



4J C 



o'5- 



M 



•|.2 



Adânc. 



30 



^ CI 



Ctf y 



aS 



°B 





tS3 





-5 



1^ 



13 



5 



<a 



55 



as 



01 fS 







2 



5|. 



a; m 



2 



< 



o.— 



ci 

 > 





3l)cm 



60 em 



1 



54.5 



19.9 



23.9 



14.4 



9.5 



11.8 



71.0 



8.9 



1 









8.3 



ENE 



2.9 - 



0.8 





2 



57.7 



18.8 



24.3 



13.8 



10.5 



10.4 



64.3 



5.4 



— 



— 



— 



— 



4.7 



ENE,E3E 



3.6 — 



1.1 



— 



3 



57.1 



20.7 



26.2 



14.5 



11.7 



10.5 



61.6 



10.1 



— 



— 



— 



— 



4.7 



ESEjENE 



1.8 — 



0.9 



— 



4 



56.8 



20.1 



25.8 



14.6 



11.2 



11.2 



67.1 



10.1 



— 



— 



— 



— 



43 



ESEjENE 



2.5 — 



1.5 



-Q-f'a 



5 



56.8 



19.8 



26.4 



13.0 



13.4 



10.0 



61.8 



12.4 



— 



— 



— 



— 



5.0 



.ENE.ESE 



1.8 



— 



1.2 



^'a 



6 



56.4 



21.2 



28.7 



12.5 



16.2 



10.1 



60.1 



12.8 



— 



— 



— 



— 



3.0 



ESE 



0.9 



— 



1.2 



^fa 



7 



55.9 



23.7 



31.3 



14.5 



16.8 



12,3 



60.6 



12.6 



— 



— 



— 



— 



4.7 



ENE 



1.5 







1.3 



-o-Oa 



8 



57.3 



22.4 



28.1 



17.3 



10.8 



11.6 



59.0 



14.1 



— 



— 



— 



— 



1.0 



ENE 



32 







1.4 



— 



9 



56.5 



21.6 



27.8 



15.8 



12.0 



11.1 



61.8 



10.3 



— 



— 



— 



— 



7.3 



EiNEjESE 



2.0 



— 



1.3 



-Q-Oa 



10 



56.3 



206 



27.2 



13.4 



13.8 



9.3 



55.2 



14.4 



— 



— 



— 





0.3 



ENE,SSW 



1.7 



— 



1.3 



-CLOa 



11 



56 8 



21.7 



28.6 



13.3 



15.3 



9.6 



53.7 



14.9 

















2.0 



ENE 



2.3 



. 



1.3 



^«a 



12 



57.2 



20.7 



27.9 



12.9 



15.0 



9.3 



55.8 



15.4 



— 



— 



— 



— 



0.0 



ESEjSSw 



1.7 



— 



1.3 



-o-Oa 



13 



51.9 



23.8 



32.1 



14.4 



17.7 



10.5 



52.3 



15.3 



— 



— 



— 



— 



07 



ssw 



1.9 



— 



1.3 



— 



14 



47.2 



23.2 



33.0 



15.5 



17.5 



12.5 



69.0 



10.2 



— 



— 



— 



— 



7.3 



Var 



2.0 



8.8 



1.7 



T013''49,®'15'',30,i)f'17i'28,19''2 



15 



51.9 



13.7 



18.5 



12.3 



6.2 



10.2 



85.0 



; 



_ 



— 



— 



— 



10.0 



ENE 



2.4 



5.0 



0.3 



i)f9''30,llH3,15''-30,20''15 



16 



55.4 



16.6 



23.6 



9.0 



14.6 



8.5 



65.4 



13.8, 



— 



— 



— 



— 



3.0 



Var 



1.1 



0.5 



1.0 



— 



17 



54.3 



17.8 



25.0 



10.6 



14.4 



9.4 



65.1 



13.6] 



— 



— 



— 



— 



4.0 



ENEjESE 



1.1 



— 



0.8 



-CL a 



18 



53.3 



19.6 



27.8 



11.2 



16.6 



9.1 



59.4 



13.5i 



— 



— 



— 



_ 



1.7 



Var 



07 



— 



1.1 



^'a 



19 



53.0 



20.2 



28.5 



12.4 



16.1 



10.5 



65.6 



9.7i 



— 



— 



— 



— 



4.3 



Var 



1.0 



— 



1.4 



-a.'a,T«oi1''40-ll''47 



20 



51.9 



20.3 



27.1 



13.0 



14.1 



9.5 



60.0 



15.3; 



— 



— 



— 



— 



3.7 



ENE,ESE 



1.5 



— 



1.8 



-n.Oa 



21 



51.1 



20.6 



27.9 



12.2 



15.7 



10.0 



59.4 



13.1i 



_ 



__ 







_ 



3.3 



ENE 



2.1 







1.3 







22 



52.2 



21.4 



28.2 



16.3 



11.9 



12.3 



67.3 



9.61 



— 



— 



— 



— 



5.3 



ENE 



2.1 



0.0 



1.3 



ŢOI 2h3.i 41.9^ ]^ 01 41.9.1 41.50, ® i 5h30 



23 



53.2 



22.3 



30.1 



16.0 



14.1 



12.8 



71.0 



10.3! 



— 



— 



— 



— 



5.3 



NNEjENE 



2.1 



0.4 



1.3 



70141.40-1 7''35,® 01745-17^30 



24 



54.2 



20.4 



27.5 



16.1 



11.4 



14.5 



77.9 



7.6| 



— 



— 



— 



— 



6.7 



ENE 



1.7 



9.2 



0.9 



Ţ0,ii240-14''30,®i,»13'>10,®014''55 



25 



53.7 



22.4 



30.0 



15.7 



14.3 



12.7 



71.3 



11.0; 



— 



— 



— 



— 



7.0 



Var 



1.3 



13.5 



1.1 



^'a,T«15''10,K",i,16h35,®-2.i,16'>43 



26 



51.7 



21.8 



28.5 



15.8 



12.7 



14.1 



73.9 



10.6, 



— 



— 



— 



— 1 



7.7 



Var 



1.3 



— , 



0.8 



-rx'a [AP16''48 



27 



51.5 



21.7 



29.6 



15.6 



14.0 



13.1 



72.7 



9.8! 



— 



— 



— 



— 1 



5.7 



ENE 



1.9 



20.9 



0.9 



xi.Oa.®2,oi6h,55-17'',55,Koi7h5. 



28 



50.7 



21.9 



27.6 



16.6 



11.0 



11.9 



62.8 



10.7 





— 



— 



■ 



7.0 



ENE,ESE 



2.6 



— 



1.3 



- [17i'33 



29 



47.4 



21.3 



27.0 



17.4 



9.6 



15.0 



80.4 



4.1 



— 



— 



— 





7.7 



ENE 



2.8 



0.7 



0.9 



®04i'-20,9i'40,K017''33,®o-18h,35 



30 



44.8 



19.9 



23.3 



18.3 



5.0 



15.4 



90.4 



0.8 



— 



— 



— 



— 



9.7 



ENE.WNW 



2.3 



14.5 



0.4 



®°5i'30,9''25,©i"'ll"35,®oi2''30 



M. 



53.6 



20.7 



27.4 



14.3 



13.1 



11.3 



66.0 



320.4 



— 



— 



— 



— 



4.8 



ENE 



1.9 



73.5 



3i.2 





Cu începutul lunii perioada de ploi, cu care s'a încheiat luna Mai a anului- acesta, a încetat, mulţumită regimului anticiclo- 

 nic, care cu întrerupere de numai trei zile, dela 14 la 16, a ţinut până în ziua de 2'. Timpul a avut prin urmare în primele două de- 

 cade un caracter anticiclonic, fiind din această cauză aproape complet lipsit de precipitaţiuni, afară de cele trei zile menţionate mai 

 sus, pe când în ultima decadă timpul a fost sub influenţa unei depresiuni din sudul Europei, ceeace a făcut ca această perioadă să 

 fie bogată în precipitaţiuni. Temperatura mijlocie a lunii a fost de 200.7 deci aproape epalâ cu valoarea normală (200.3). Ea a fost mai 

 coborîtă în a 2-a decadă, când valoarea ei mijlocie a fost numai de 190.8, pe când în prima şi ultima decadă ea a fost respectiv 200.9 

 şi 210.'i. Această temperatură mai coborîtă a decadei 0. 2-a se datoreşte faptului că în ziua de 15 temperatura mijlocie a fost numai 

 130.7, prezentând fală de ziua precedentă o coborîre de 90,.5. Aceasta s'a datorit ploii însoţită de manifestaliuni electrice care a căzut 

 îa zilele de 14 la 16 ale acestei luni, ceeace a avut ca urmare ca temperatura cea mai coborîtă din cursul lunii să fie de 90.0 la 16. 

 Temperatura cea mai ridicată a fost 330 în ziua de 14, deci coincide eu începutul celor trei zile cu ploi şi furtuni, ceeace ne arată că 

 aceste din urmă fenomene sunt datorite temperaturii ridicate din prima jumătate a lunii. Aceste eztreme sunt însă cu mult mai mici 

 decât cele cari au tos observate în perioada 1877/19101a Bucureşti, deoarece minimul absolut ca şi maximul absolut înregistrate în cursul 

 acesior 33 de ani pentru luna Iunie a fost respectiv 60.4 şi 88O.O. Perioada cu timp anticiclonic din primele două decade a făcut ca 

 umezeala să fie relativ cobor tă, atingând numai 580|o, deci fiind cu 50|o sub valoarea normală corespunzătoare acestei luni. Tot din 

 această cauză şi precipitaţiunile nu au fost abundente, cantitatea totală de apă pentru întreaga lună fiind 74 mm, pe când mijlocia 

 dedusa din perioada 1864/1910 este de 89 mm. Au fost in total 9 zile cu ploaie, din cari în 6 zile au căzut mai mult de 2 mm In 24 

 ore. Cantitatea cea mai mare de ploaie în curs de 24 ore a fost 21 mm în ziua de 27. Nebulositatea mijlocie a fost 4.8, adică ceva mai 

 mică decât normala (.5.1). Numărul zilelor senine, noioase şi acoperite au fost respectiv 9, 14 şi 7. Durata de strălucire a soarelui a 

 fost de 320 ore timp de 29 de zile, pe când în mod normal el străluceşte 272 ore în 29 zile. Din aceste date se vede că In mijlociu ca- 

 racterul dominant al timpului în cursul acestei luni la Bucureşti, ca de altfel în întreaga ţară, a fost anticiclonic. Mai adăugăm Iu 

 fme că în cursul acestei luni au fost 15 zile cu rouă, 9 cu tunete şi fulgere, una cu grindină, iar direcţiunea dominantă a vântului a 

 fost cea de NE cu 360/o, apoi cea dela SE cu 130|o, pe când timp liniştit s'a notat în 210/fl din numărul totul al observaţiunilor făcute. 



