230 BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



societatea a ţinut a suta sa şedinţă. Cu această ocaziune s'a acla- 

 mat M. S. Regele Carol ca membru protector şi preşedinte de 

 onoare. 



In acelaş an a început şi d-1 Pittard seria articolelor sale rela- 

 tive la antropologia României. 



Tot în anul 1902 trebuie să notăm că a avut loc şi primul con- 

 gres al Asociaţiunii române pentru înaintarea şi răspândirea 

 ştiinţelor^ la Iaşi, pe când al doilea congres cu o specială expozi- 

 ţiune s^a ţinut în anul următor 1903, la Bucureşti, în sala cea mare 

 a Senatului, pe când expoziţiunea avea loc în cuprinderea localului 

 şi terenului institutului de chimie, splaiul General Magheru No. 2- 



In acel an Buletinul nostru a apărut în 43 S de pagini cu 37 

 de lucrări. 



In anul următor, 1904, Buletinul nostru a apărut cu 498 pagini 

 şi cu 29 lucrări originale. 



Anul 1905 a fost cu mult mai rodnic, că.ci a conţinut în Bule- 

 tinul său 32 lucrări în 738 pagini. Ultimul an din acest al treilea 

 quinquenal, şi anume anul 1906, are un Buletin cu mult mai scă- 

 zut, şi anume el numără numai 314 pagini pentru 16 lucrări. 



Cauza o înţelegeţi cu uşurinţă ; ea rezidă în faptul că în acel an 

 a avut loc marea manifestaţiune a activităţii noastre naţionale pe 

 toate căile, dând loc astfel expoziţiunii din acel an, demnă de toată 

 atenţiunea noastră. Cu această ocaziune s'au văzut întruniţi la 

 olaltă pe terenul cultural şi economic români aflători în toate păr- 

 ţile răsăritene ale Europei şi am avut mândria şi fericirea de a 

 vedea pavilioane separate cu numele de : Transilvania, Bucovina, 

 Macedonia şi Istria, conţinând pe lângă partea etnică toată munca 

 rodnică a fraţilor noştri de peste hotar, care venea să se adauge 

 şi să completeze pe aceea a românilor din regat. 



Această expoziţiune a fost o impozantă manifestare a muncei 

 româneşti, care a surprins şi uimit străinătatea şi nu pot trece oca- 

 ziunea fără a aduce laude şi mulţumirea noastră industriei noastre 

 născânde, care a ştiut, într'un mod atât de minunat, să arate nu 

 numai priceperea cu care lucrează, dar şi sentimentele alese pe 

 cari le are şi cari, din nenorocire, erau departe de a fi înţelese şi 

 realizate şi de marii noştri agricultori. 



