BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



30: 



OBSERVAŢIUNI METEOROLOGICE 



FĂCUTE LA 



OBSERVATORUL ASTRONOMIC ŞI METEOROLOGIC DIN BUCUREŞTI 



LUNA NOEMVRIE 1915 st. n. 



Director: N. COCTJLESCU 



înălţimea barometrului deasupra nivelului Mării 82 metri 





1 . 





Ume- 



fl — 









rt 



Vântul 





03 







ctÎ w S 



Temperatura 





Z a 



n? "^ 



2?, 



Temp. 



a) 





xa 



fl 6 







di u 



aerului GO 



■ aerului 



3 



©o 



S.B3 



a" 



solului GO 



2^\ 







■sa 



.2 8 



la 



FENOMENE DIVERSE 











. 



^ 





N 



3 m" 



.2 





g 



o 



s 

 s 



m 

 .a 



< 



o. 

 a 



CC 



K o 



-3 5! 

 sa 



tf a 



Adâncime 



3°, 

 01 



Z 



S.2 





■ a a 



o._ 





30 cm. 1 ei cm. 



|"S. < 





i 



51.6 



8.3 



12.7 



5.8 



6.9 



1.1 



95.4 



1.5 







_ 





6.3 



sw 



1.9 



5.6 0.1 



®00''-4H5 



2 



51.9 



10.5 



17.9 



3.8 



14.1 



1.1 



84.9 



7.5 



— 



— 



— 



— 



3.7 



sw 



1.9 



— 0.5 



-Q-'a 



3 



54.0 



12.1 



19.7 



6.3 



13.4 



8.4 



83.4 



4.5 



— 



— 



— 



— 



6.0 



NE 



1.0 



~ 0.3 



-cLia,p 



4 



49.8 



9.9 



16.2 



6.6 



9.6 



8.6 



92.7 



3.1 



— 



— 



~ 



— 



4.7 



NE,WS\V 



2.5 



6.8 0.1 



^2a;@o.i3h.i3h3o^l4i45_j 51.50 



5 



52.5 



11.6 



16.2 



6.5 



9.7 



7.8 



79.0 



7.1 



— 



— 



— 



— 



5.7 



w,wsw 



3.9 



— 



1.3 



— 



6 



51.4 



12.2 



19.1 



5.8 



13.3 



7.6 



76.7 



8.3 



— 



— 



— 



— 



6.0 



WSW 



3.9 



— 



1.5 



-CLia;®021''-21''20 



7 



55.7 



7.2 



12.7 



4.7 



8.0 



6.0 



80.7 



3.2 



— 



— 



— 



— 



5.3 



Var. 



2.0 



0.1 



0.6 



jx'p 



8 



55.3 



4.9 



11.1 



-0.8 



11.9 



5.2 



82.7 



9.7 



— 



— 



— 



— 



0.7 



wsw 



1.7 



— 



0.4 



^'a 



9 



51.8 



6.8 



14.4 



0.4 



14.0 



5.6 



78.3 



9.8 



— 



— 



— 



— 



0.0 



wsw 



2.1 



— 



0.6 



^la 



10 



50.3 



9.2 



15.9 



2.5 



13.4 



6.6 



80.5 



8.8 



— 



— 



— 



— 



2.3 



NE 



1.6 



— 



0.5 



^"a 



11 



44.9 



9.2 



13.3 



5.5 



7.8 



8.1 



95.4 



2.4 



— 



— 



— 



— 



5.7 



NNE 



2.7 







0.0 



=ia-9''30;®i'022''20-24'' 



12 



49.3 



7.9 



12.0 



5.6 



6.4 



6.5 



82.0 



6.0 



— 



— 



— 



— 



4.0 



WSWSW 



2.9 



10.4 



0.4 



©"Qh-ăh 



13 



51.5 



7.7 



14.7 



1.8 



12.9 



5.3 



72.3 



7.3 



— 



— 



— 



— 



5.0 



\VSW,SE 



1.5 



— 



0.7 



^ia;liJil9'>30-p 



14 



49.0 



7.9 



11.7 



3.4 



8.3 



6.6 



82.0 



— 



'^ 



— 



_ 



— 



9.7 



NNE 



0.9 



— 



0.3 



jxia;©022'>40-22''50 



15 



48.3 



9.1 



11.8 



7.1 



4.7 



8.0 



91.5 



2.7 



— 



— 



— 



— 



9.0 



NE,NNE 



2.4 



3.8 



0.2 



®<'8''55,10'>,10H3;n4l''30 



16 



50.6 



4.7 



8.5 



2.5 



6.0 



4.7 



72.2 



9.2 



— 



— 



— 



— 



2.0 



W 



5.8 



0.1 



1.3 



K «0''-2'>; © ''2''J 5-2*'45;/4''-l 2'' 



17 



42.8 



7.1 



15.6 



1.3 



14.3 



5.9 



78.8 



2.7 



— 



— 



— 



— 



83 



NE,W 



6.1 



11.7 



0.6 



® il6''10-1845;Xl7''45-24'';®o 



18 



51.0 



2.9 



.5.7 



1.0 



4.7 



3.5 



61.7 



9.5 



— 



— 



— 



— 



2.0 



W 



M.5 



— 



2.4 



/0M6''25 [18'-'40-19'' 



19 



58.3 



4.3 



9.0 



0.3 



8.7 



3.5 



58.3 



7.8 



— - 



— 



— 



— 



1.0 



w,wsw 



6.0 



— 



2.0 



— 0a;/ll''40-12''15,13i'20-13''30 



20 



69.2 



2.6 



7.8 



-1.8 



9.6 



3.6 



68.5 



8.6 



— 



— 



— 



— 



1.3 



ESE 



2.0 



— 



0.8 



u-.Oa 



21 



74.7 



1.4 



3.5 



-1.3 



4.8 



4.1 



80.2 



_^ 



















10.0 



ENE,ESE 



1.3 







0.2 



^«a 



22 



70.6 



-1.1 



1.7 



-2.3 



4.0 



4.0 



93.3 



2.4 



— 



— 



— 



— 



6.7 



W.SW,EKE 



1.3 



— 



0.1 



^ia;^09i,20-llhl5 



23 



61.0 



-1.2 



-0.5 



-2.0 



1.5 



4.0 95.2 



— 



-^ 



— 



— 



— 



10.0 



WSW 



1.2 



— 



0.1 



— 



24 



51.2 



-2.0 



0.3 



-3.4 



3.7 



3.8 



95.3 



.' — 



— 



— 



— 



— 



8.3 



wsw,w 



3.4 



— 



0.1 



=0a-14i'30 



25 



51.6 



0.4 



5.0 



-3.0 



8.0 



.3.6 



78.8 



75 



— 



— 



— 



— 



5.0 



WSWjW 



2.3 



— 



0.2 



— 



26 



48.0 



-1.1 



2.9 



-4.5 



7.4 



3.8 



89.0 



0.1 



— 



^ 



■— 



— 



9.7 



WSW.HNE 



2.2 



3.3 



0.1 



^!a;^oi7''40-24''- 



27 



49.3 



-5.7 



-0.3 



-8.9 



8.6 



3.3 



94.7 



— 



— 



— 



— 



— 



10.0 



WNW 



1.1 



4.5 



0.0 



l|ia;^00''-0''35;=0a-16i'30 



28 



58.0 



-8.0 



-1.5 



-12.0 



10.5 



2.3 



84.3 



9.2 



— 







— 



— 



0.0 



SE,SW 



0.5 



■ — 



0.0 



l^aj^-ia 



29 



65.7 



-7.1 



-4.4 



-12 



7.6 



2.1 



80.9 



1.0 



— 



— 



— 



— 



10.0 



SEjWSW 



1.1 



— 



0.0 



â°a 



30 



63.9 



-8.7 



-6.6 



-9.7 



3.1 



2.2 



95.9 



— 



— 



— 



— 



— 



10.0 



SW 



0.8 — 



0.0 



m\^°\/°^'V 



H. 



54.4 



4.1 



8.9 



0.3 



8.6 



5.3 



82.8 



139.9 



— 



— 



— 



— 



5.6 



wsw 



2.6 



46.3 



15.4 





Cu Începutul lunii are loc o perioadă de Încălzire care durează întreaga decadă I-a şi pirte din a Il-a, aşa că temperatura 

 mijlocie pe aceste două decade a fost 90.2 şi 60.3 adică mai mare decât m jlocia pe ultima decadă a lunii precedente, care a fost nu- 

 mai 50.8. Avem aface cu o încălzire foarte pronunţată, care de altfel este caracteristică primelor zile ale lunii Noemvrie, întrucât se 

 repetă în fiecare an aproape la aceleaşi epoce. Cu sfârşitul decadei a Il-a, şi anume în ziua de 22, începe o perioadă de răcire con- 

 tinuă şi la acelaş timp şi temperatura se coboară sub zero grade. Aceasta a făcut ca temperatura mijlocie pentru decada a IlI-a să 

 fie foarte coborltă şi să atingă numai — 30,3. Din această cauză temperatura mijlocie a luni întregi a fost, cu tot timpul călduros 

 dela Început, numai do ioA deci ceva mai mică decât normala de 406. Cea mai ridicată temperatură a fost atinsă tn ziua de 3 când 

 termometrul a arătat 190.7. iar cea mai mică li 28 şi 29 când s'a înregistrat — 120. Ambele aceste extreme sunt însă cu mult mai mic 

 decât cele ce s'au înregistrat în trecut la Bucureşti. In perioada dela 1877 la 1910 s'au înregistrat în Noemvrie până la + 260.8 şi 

 — 180.7, ceeace arată valori cu mult mal extreme decât cele observate anul acesta. Zile de îngheţ au fost 12, iar cele de iarnă 5, in 

 -mijlociu sunt însă 14 şi 2 asemeni zile. De aci vedem că din punct de vedere al temperaturii, luna Noemvrie a anului acesta a fost 

 foarte variabilă, începând cu un timp foarte călduros şi sfârâind cu un ger bine pronunţat. 



Din punct de ved re al prescripţiunilor, pulem spune că se apropie de normală, căci cantitatea de ploaie adică 46 mm este 

 numai cu 2 mm mai mare ca cea normală. De asemenea şi modul cum s'au distribuit aceste precipitaţiuni în cursul lunii, diferă 

 puţin de normala, de oarece In 9 zile precipitaţiunile au fost mai mari ca 0,1 mm, iar în 7 zile mai mari ca 1,0 mm, pe când normala 

 acestor zile este respectiv 9 şi. 6. Din aceste precipitaţuni o parte a provenit din zăpada căzută în cursul zilelor de 26 şi 27 şi care 

 a format un strat de 15 cm, persistând până la sfârşitul lunii. 



Nebulositatea mijlocie a fost 5.6 fiind mai mică decât normala care este de 6 3. Pentru cele 3 decade nebulositatea a fost res- 

 pectiv 4.1, 4.8 şi 8 0. Au fost 8 zile senine, 12 noruoase ş! 10 acoperite, pe când normal sunt 8,8 şi 14 asemeni zile. 



Durata'totală de strălucire a soarelui a fost de 140 ore, fiind astfel cu 32 ore mai lungă decât de obicei, iar numărul zilelor 

 cu soare a fost 24, întrecând cu 4 mijlocia pentru această lună. 



Vântul a suflat mai mult dela SW şi W şi apoi dela NE. In general el a fost slab, numai în zilele de 16, 17, 18 şi 19 a fo«t 

 [foarte puternic, atingând la un moment iuţeala de 18 metri pe secundă. 

 \ In cursul lunii Noemvrie s'au mai observat 5 zile cu ceaţă, 7 cu rouă, 9 cu brumă, 1 cu chiciură şi 2 cu tunete şi fulgere. 



