o hisíogeuesi Leydigovy „puuktsubstance" u Clepsiny. 27 



totožného jako sedá hmota nervová u. obratlovců. Principielního rozdílu 

 mezi centrální hmotou gaiíglií bezobratlých a šedou hmotou obratlovců 

 vůbec není. 



Již na praeparatech Heidenhainových můžeme ve spleti fibrillek 

 a jejich průřezů rozeznati dvojí druh vláken skládajících vláknivo 

 ganglií. To dokonce jeví se dosti zřejmě i na praeparatech pikro- 

 magnesiakarmínových, kde jedna část teček (zde vypadá centrum 

 ganglií granulované) má ton růžový, druhá nažloutlý. Jinak (na Hei- 

 denhainových praeparatech) rozpadá se celá střední hmota na dvě 

 ostře od sebe odlišné kategorie; jedna partie je šedá, druhá jeví se 

 co černé body nebo fibrilly. (Fig. 12.) Šedé tečky nebo vlákénka 

 repraesentují zde hmotu vazivovou., neuroglii, černá vlákénka jsou 

 neurofibrilly. 



Obr. 3. 



Neurogliová kostra nervstva Clepsin je tvořena, jak z přede- 

 šlého vyplývá, dvěma hlavními proudy neuroglie z medianních buněk, 

 jevícími se co dva silné výběžky nebo lamelly na průřezu příčném 

 (fig. 9.), dále množstvím fibrill neurogliových lateralních (fig. 14.) a 

 dorsaluích (fig. 11.); rovněž connectivová neuroglia účastní se na 

 tvoření vazivové kostry intragangliové tím, že do ganglií vyzařuje 

 svoje fibrilly (fig. 26. na právo), a tím, že vstupuje v úplný styk 

 s glií intragangliovou (fig. 28.). Spletí takto konstruované kostry 

 proplétají se neurofibrilly, vzniklé z košíčků intracellularních, jak se 

 dají konstatovati na praeparatech Apáththo zlatou methodou poříze- 

 ných a ještě lépe methodou Ramón y Cajalovou. (Viz textovou fig. 3.) 



Leč v několika případech daly se velmi krásně zjistiti neuro- 

 fibrilly i po méthode Heidenhainově. Ve výběžku buněk gangliových 

 vidíme v plasmě ležící ostrou nevarikosuí, černě se barvící fibrillu, 



