Vliv zemského magnetismu na útlum a d.ibu kyvu při určení tvaru země. 7 



Pozorování konalo se dvakrát vždy se střídáním směru proudu, 

 k čemuž používán byl malý přeméňovač. 



Pro kontrolu, zda elektromagnetem prochází stále proud, posta- 

 vena vedle elektromagnetu busola, kterou zároveíi kontrolován směr 

 proudu. 



Síla proudu obnášela po dobu pozorování 0^320 amperu. Elektro- 

 magnet postaven nejprve do směru kyvu, pak kolmo na směr kyvu 

 v různých vzdálenostech, poté pod kyvadlo do prodlouženého směru 

 v klidu se nacházející tyče kyvadlové, též v různých vzdálenostech. 



Celkové uspořádání vyznačeno jest schematicky v obrazci 3. 



Z tabulek pak možno viděti postup provedených pokusů. 



Stanovení magnetického momentu elektromagnetu. 



Abychom poznali velikost síly magnetického pole, v kterém ky- 

 vadlo se kývá, jest třeba stanoviti magnetický moment užitého elektro- 

 magnetu. 



Tento stanoven byl inversní metodou Gauss-Weberovou z toho, 

 že elektromagnet z určité vzdálenosti r odchyluje magnetku z původaí 

 polohy o jistý úhel (p.'"} 



J klauni poloha 

 S 



-{^ — ^B^?m3=ù- 



Pozorování koná se ve dvou hlavních polohách, V první hlavní 

 poloze nachází se elektromagnet kolmo na směr magnetického meri- 

 diánu tak, aby osa magnetu byla ve stejné výši s magnetkou. Magnet 

 nachází se v bodu A ve vzdálenosti ;• od středu magnetky (obr. 4.). 



'") F. Kohlrausch: Lehrbuch der praktischen Physik, 9. vydání 1901, str. 320. 



