14 IX. František Köhler: 



Na místě, kde jest vodorovná nit v dalekohledu, objeví se 

 tenkráte světlá čárka, když prochází kyvadlo hodinové a kyvadlo 

 pozorované rovnovážnou polohou. Doby těchto průchodů světlé čárky 

 vodorovnou nití dalekohledu označují nám dobu, ve které vyko- 

 nalo pozorované kyvadlo o jeden kyv více neb méně než kyvadlo 

 hodinové. Dobu tuto nazýváme dobou hoincidenčm neb zkrátka 

 Tioincidencí. 



Určení doby kyvu tímto přístrojem jest velmi jednoduché a 

 snadné. Pozorovatel pozoruje v dalekohledu při přerušení proudu 

 vytvořenou světlou čárku a zaznamená dobu, v které procházela vodo- 

 rovnou nití dalekohledu. 



Určení velikosti amplitudy. 



Amplituda neb výkyv kyvadla určí se tím způsobem, že odečte 

 se na svislé stupnici koincidenčního přístroje vodorovnou nití daleko- 

 hledu největší výchylka kyvadla a tato ze známé hodnoty jednoho 

 dílku stupnice a ze vzdálenosti stupnice od zrcátka převede se na míru 

 úhlovou.^*') Přístrojem tímto možno určiti amplitudy T až 15', čímž 

 vystříháme se chyb, které mohou vzniknouti při velké amplitudě klou- 

 záním ostří po ložisku, neb soukyvem stojanu a pod. Při malém vý- 

 kyvu zjednoduší se výpočty a přibližují se více teorii. 



Elektrický proud, jehož jest třeba k pohybu páky koincidenčního 

 přístroje, dodáván jest dvěma suchými články. Abychom mohli proud 

 libovolně zavésti a přerušiti, upotřebíme k tomu vyměňovače, který 

 umístíme na stojanu přístroje koincidenčního. 



Základní vzorce pro dobu kyvu kyvadla. 



Pro fysické kyvadlo, které se kolem pevné vodorovné osy v ne- 

 tlumeném prostředí kýve^ platí diferenciální rovnice pohybu (obr. 7.) : 



**•) V uašem případě obnášel jeden dílek stupnice 3 mm a vzdálenost stup- 

 nice od zrcátka na kyvadle byla 2,06 m. Jeden dílek stupnice rovnal se 2,5', kte- 

 réžto hodnoty bylo při redukci použito. 



