Vliv zemského magnetismu na útlum a dobu kyvu při určení tvaru země. 21 



Časně procházejí rovnovážnou polohou, neb všeobecně řečeno, pozo- 

 ruje se okamžik, kdy obě kyvadla nacházejí se v určité poloze. 



Doba mezi oběma po sobě následujícími koincidencemi nazývá 

 se dohou koincidenční c. Kdyby doba kyvu kyvadla pozorovaného byla 

 přesně polovičkou doby kyvu kyvadla vteřinového astronomických 

 hodin, tu by za c vteřin kyvadla hodinového vykonalo kyvadlo pozo- 

 rované 2c kyvu. Poněvadž ale doba kyvu kyvadla pozorovaného (půl- 

 vteřinového) jest buď o něco delší neb kratší než doba kyvu kyvadla 

 hodinového (vteřinového), vykoná tudíž za c vteřiny 2c + 1 kyv. 

 Horní znaménko platí pro delší dobu kyvu kyvadla hodinového, spodní 

 pro kratší dobu kyvu. 



Toto se před měřením tím způsobem určí, že pozoruje se, zda 

 světelná čárka v zorném poli dalekohledu přístroje koincidenčního po- 

 hybuje se stejným či opačným směrem s obrazem stupnice. V prvém 

 případě jest doba kyvu kratší, v druhém delší než půl vteřiny ky- 

 vadla hodinového. 



Jest tudíž doba kyvu kyvadla půlvteřinového: 



^■~2cqn~2 — ič^T' '^^'^^ 



Užijeme-li k pozorování hodin, dle středního neb dle hvězdného 

 času jdoucích, obdržíme dle toho také doby kyvu ve středním neb 

 hvězdném čase. 



Pro naše kyvadlo jest doba kyvu: 



Doba kyvu závislou jest na: 



1 . velikosti amplitudy, 



2. teplotě kyvadla, 



3. tlaku vzduchu, 



4. chodu hodin, 



5. soukyvu stojanu, 



