Vliv zemského magnetismu na útlum a dobu kyvu při určení tvaru země. 33 



V našem případu užito bylo k určení soukyvu stojanu dvou 

 kyvadel, jichž hmoty a doby kyvu byly přibližně stejné a která ký- 

 vala se současně v jedné svislé rovině na ložiskách stojanu. 



Achátová ložiska byla zasazena v mosazném hranolu, který se 

 dal zasunouti na místo krátkého hranolu do drážek hlavy stojanu. 

 Vzdálenost obou ložisek obnášela 12 cm. Zadní kyvadlo — hlavní — 

 zavěšeno bylo ve středu hlavy stojanu, přední — pomocné — ky- 

 vadlo zavěšeno excentricky na ložisku vnějším. Zrcátko zadního ky- 

 vadla bylo umístěno stranou tak, aby v obou zrcátkách mohla býti 

 pozorována stupnice koincidenčuího přístroje. Aby snad kyvy jednoho 

 kyvadla nerušily kyvy druhého kyvadla, dána mezi obě kyvadla stěna. 



Přední pomocné kyvadlo nalézalo se pro počáteční dobu (č:=o) 

 v klidu, kdežto druhé hlavní kyvadlo vychýleno bylo as s amplitudou 

 2b' ze své původní polohy. Pohybem hlavního kyvadla vzbudil se 

 znenáhla pohyb ve stojanu a tento přenesl se na pomocné kyvadlo. 

 Pro obě kyvadla určeny byly amplitudy pro stejný časový moment 

 a z jich poměru odvodila se hodnota soukyvu s. 



Jakožto hlavního kyvadla užito bylo staršího Stiickrathova ky- 

 vadla, jehož doba kyvu dala se závažím upraviti tak, aby byla při- 

 bližně stejná s kyvadlem pomocným. Amplitudy odečítány na stupnici 

 koincidenčního přístroje. 



Výpočet soukyvu e kyvadlového stojanu proveden byl dle vzorce : 



cc' 

 £ z= — r cosec fí-, (30) 



a 



kde ď a. a jsou amplitudy pomocného a hlavního kyvadla v čase Č, 

 T a ft dány jsou výrazy: 



1 .. ./^ , , ^co ^ (31) 



co =: Y t'^ -j~ ^^') 



kde t Si ť jsou doby kyvu obou kyvadel kývajících se na témž sto- 

 janu, £ dL s' jsou soukyvy pro obě kyvadla. 



Abychom mohli vypočísti s z rovnice (30), potřebujeme znáti 

 j'istou přibližnou hodnotu e^ hodnoty s. 



Zanedbejme součin se' v rovnici pro co. Jest tedy: 



co, 



= ^ (^ - n 



věstník král. české spol. nauk. Třída !I. 



