Dodatky o jádru Bacteria gammari. 5 



zrnéčko toto můžeme srovnřiti s kavyosomem ( Wilso.x), aequivaleiiteiu 

 centrioly, jak se objevuje u Ptliizopodň a Sporozoí. Vzájemná poloha 

 útvarů těch je zprvu různá. Chromozomy neleží nejdříve v aequatorii 

 jádra, a pakli ano, tedy karyosom nezaujímá polární polohu v jádře. 

 To se stane teprve později, že oba cbromosomy še posunou přesné 

 do aequatoru, a karyosom se uloží tam, kde seče osa celé figury 

 blánu jadernou, tedy přesné polárně. Osa ta zprvu spadá s dlouhou 

 osou v jedno; teprve později objeví se jakási rotace, takže celá figura 

 otočí se až o 45° stranou — čímž vzniká šikmá poloha, kterou již 

 Yejdovský zval „šikmé vřeténko". 



■n 



n 



n 





Blána jaderná je celou tuto dobu přítomna. Karyosom jako by 

 se vzdaloval od chromosomu ; a zároveň s tímto vzdalováním se vyta- 

 huje i blána jaderná, takže je na jedné straně od chromosomu ku- 

 latá, na druhé ale zašpičatělá. Ve špičce té leží karyosom. 



Protažení to dostupuje jen určitých mezí. Zároveň počne jasný 

 dříve obsah jádra temněti, blána jaderná se rozpouští. Cbromosomy 

 a karyosom se tím uvolní a leží volně v centrální masse protoplasmy. 

 Zmíněná temná hmota mezi karyosomem a cbromosomy ale se odráží 

 od světlejší centrální plasmy, takže, ač blána jaderná není více pří- 

 tomna, tvar jádra, jak se jevil za její přítomnosti, je stále zachován. 



V mnohých případech jeví se mezi cbromosomy v uvolněném 

 stadiu temná linka od karyosomu mezi ně vybíhající — totožná asi 

 s mojí „chromatickou osou", kterou jsem měl příležitost poznati někdy 

 u bakterií vodních při zbarvení vitálním. 



Poslední tyčinka textově figury ukazuje tvar od normálních do- 

 cela odchylný. Všechny tyčinky nejsou stejně veliké, a také ne stej- 



