Třetihorní uloženiny u Volyně v jižních Čechách, 5 



povrchovým (písčité hlíny) a obsahují štěrk jen z nejbližšího okolí 

 snesený, jak jsme se byli ve zdejší krajině sami přesvědčili. 



Jak již výše podotknuto, nachází se v prořezu kaenozoických 

 vrstev na Děkanském vrchu, nejhojněji krvavě červený jíl. Z jaké 

 však horniny vznikl, nepodařilo se nám dosud zjistiti. 



Některé kusy poněkud světlejší barvy, upomínají na známé 

 třetihorní, do červena vypálené tufy. 



Jiná zajímavá okolnost je ta, že jíl červené a tabákové barvy, 

 jeví nápadnou shodu s tak zvanou „kadaňskou zelení" čili seladonitem, 

 vznilílým rozkladem -augitu v čedičových tuf ech obsaženého. 



Podotknouti ještě dlužno, že jsou naše jíly úplně bezvápenné. 



Z přiloženého průřezu zjevno, že kaenozoické uloženiny, písek 

 a štěrk (III.), na Děkanském vrchu postrádají zcela vrstevnatosti. 



Jak terrain zdejší krajiny nasvědčuje, zatáčel se v této krajině 

 proud vody miocénního jezera náhle, takže byl nános při silném 

 proudu a víru v neustálém pohybu. 



Rovněž i stěny skály pravápence byly vodami třetihorními stále 

 omílány, jak je již na první pohled viditelno. 



A i v pozdější době, kdy tvořily se na původním tomto nánosu 

 uloženiny diluvialní, bylo podloží těchto často buďto vodami po svahu 

 do údolí splavováno, anebo jsouc místy vodou vyhledáno, bylo mladším 

 nánosem zalito, jak možno viděti na vyobrazení, kde se pod třeti- 

 horní usazeniny vedrala diluvialní žlutá, písčitá hlína (V.), 



