Účinek střídavého proudu na polarisované elektrody. X7 



předem zamítnouti způsob konati více měření na jednom kousku 

 mýdla a těchže elektrodách. Byl tedy každý pokus proveden na 

 elektrodách ještě neužitých. Pozorování dalo se časově, tak jak o tom 

 byla řeč v odst. 3. 



10. Obr. č. 5. dává graficky časové pozorování za těchto 

 poměrů 



Anoda, Cu, P4. rz: P_ = p = 0*52 ctn-^ S=zlO dní, neužité 

 í;= 110, C =: O- 100, e = 0-0397, i =1426- 10-10, t=z 17 



Pozorování provedeno tak, že po ustálení polarisace působil stří- 

 davý proud nepřetržitě a úchylka (intensita) časově odčítána. 



Pozoruhodným jest klesání intensity až k nulle a přechod přes 

 ni. V době půl třetí hodiny přešla intensita přes nullu čtyřikráte. Na 

 výkrese patrno, že v prvých asi 40 minutách byl průběh intensity 

 dosti pravidelný, pak však intensita neustále rychle se měnila. Změny 

 na výkrese patrné daleko ještě všechny změny nevystihují. Proto 

 omezil jsem se v dalších pokusech pouze na pozorování prvé, pravi- 

 delnější části. 



1 1 . Závislost průběhu intensity na intensitě střídavého proudu 

 ukazuje graficky obr. č. 6. Měření provedena za těchto poměrů: 



Anoda, Cu, P^ — 0-055 cm\ P^ — p — 0-30 cm\ S=m hod., neužité 

 E—nO,e — 0197, i — 1426 lO-i«, t — 17 



Intensita střídavého proudu byla měněna tím způsobem, že byla 

 postupně zvyšována kapacita kondensátoru střídavým proudem napá- 

 jeného. Proud střídavý působil opět (jako ve všech měřeních násle- 

 dujících) trvale; velikost kapacity udána jest v mikrofaradech vždy 

 na příslušné křivce. Při těchto značných intensitách není možno již 

 říci, že intensita jest přímo úměrná součinu E. C, neboť hodnota 

 y 1 _j_ (2:7rn WG)'^ není jedničkou, jisto pouze je, že s rostoucí kapacitou 

 intensita opožděně roste. Všechny křivky mají týž charakter: oblouk 

 vzepnutý nad rovnovážnou polohou, v dalším průběhu klesá křivka 

 pod ni. Všímneme-li si šířky oblouku, vidíme, že jí s rostoucí in- 

 tensitou rychle ubývá, čím větší jest intensita proudu střídavého, tím 

 dříve obrátí se znamení intensity proudu stejnosměrného. Při kapacitě 

 0003 zdá se, že intensita asymptoticky se blíží k rovnovážné poloze. 

 Pokud se týče výšky oblouku, přibývá jí s počátku s rostoucí inten- 

 sitou až k hodnotě kapacity crr 0-010, pak zase ubývá. Výklad je 

 týž jako v odstavci 7, totiž že s rostoucí intensitou střídavého proudu 



Věstnik král. české společnosti nauk. Třída 11. 2 



