o voskotvorných žlázách hmyzu. 3 



'/lazách ostatních zástupců, na příklad včely, podává jen krátký re- 

 ferát (tehdy ještě nebyly dostatečně známy jako dnes, kdy zpraco- 

 vány jsou hlavně pracemi Dreylingovými). 



Podoba vývodů a sekreta yoskových nezdá se mi býti tak 

 vhodným kriteriem, aby na záldadě jeho dalo se provésti rozdělení 

 žláz, jednak z toho důvodu, že by toto rozdělení ztrácelo všeobecnosti 

 (u včely a melipon není vůbec žádných zvláštních vývodných útvarů 

 a vosková hmota vycházejíc skrz silný chitin jemnými kanálky 

 („Porenkanálchen", Díietli>x), tuhne v šupinky voskové (Wachs- 

 plättchen), tedy zase útvar, který by se nedal srovnati ani s nitkami 

 ani s trubičkami) jednak z toho důvodu, že, jak i ze samé práce 

 Nasonova vysvítá, tak i dle mých vlastních i)Ozorování, které později 

 uvedu, jest povaha těchto vývodných zařízení chitinových, hlavně 

 pak i sekretů u samotné skupiny Phytophthirň tak rozmanitá, že by 

 v pravdě bylo těžko i v mezích tohoto podíádu přesně vymeziti 

 hranici mezi pojmem ceroporoidů a cerochaetoiiů. Lépe bude tedy 

 dle mého názoru postaviti rozdělení voskotvorných orgánů na znaku 

 všeobecnějším, a závažnějším a sice na histologickém složení jejich. 



Na prvním místě vyjímám ovšem případ, zajisté původní, jejž po- 

 dává Nasonov u 9 Cerataphis hetulae, kdež kromě skutečných diffe- 

 rencovaných žlázek, tvořících lem na periferii štítkovitého těla, i sama 

 nízká hypodermis celé břišní i hřbetní strany vykonává funkci sekrece 

 voskové hmoty, mající podobu jemných plátečků. 



Vlastní pak skutečné již zrůzněné žlaznaté buňky voskotvorné, 

 jak částečné již na počátku byly charakterisovány, rozdělím tedy dle 

 uvedeného kriteria na tři hlavní skupiny : 



Ä. Jednobuněčné Mázky rozptýlené. B. Jednovrstevná žlaznatá 

 pole (žlaznaté epithely). C. Zlázhy složené. Práce moje pak skládati 

 se bude ze dvou částí. V první pokusím se podati krátce za základě 

 příkladů z literatury nástin morfologie žlázek zařazených do skupin 

 svrchu vytčených, pak připojím k tomu samostatné poznatky o histo- 

 logii těchto ústrojů : a) Ç imag. Alewodes chelidonii, b) larev Scymnus 

 subvillosus a c) dospělých Ç Pseudococcus aesculi. Ve druhé části na 

 prvním místě uvedu dle vlastních pozorování příspěvek k řešení 

 otázky průběhu sekrece a činnosti žlázek, pak i příspěvek k roz- 

 hodnutí sporné otázky, jak vyniká vosková hmota chitinovým in- 

 tegnmentem na vnějšek. Na konec práce zmíním se o podobě vosko- 

 vých sekretů a jich biologickém významu. 



