o voskotvorných žlázách hmj'zu. 5'. 



K barvení řezů užíval jsem jednak obvyklého dvojitého barvení 

 Iiaematoxylinu Delafieldova na jádra, a na plasmu obyčejně eosinu, 

 nebo také i jiných plasmatických barviv. Daleko distinktnejších však 

 struktur jak na jádrech, tak zvlášť na plasmě poskytovaly mi prae- 

 pařáty barvené známou methodou Heidenhainova železitého haema- 

 toxylinu. 



I. Rozptýlené žlázky jednobuněčné. 



Toto oddělení možno charakterisovati krátce asi tímto způso- 

 bem: Mezi nízkými buňkami epidermáluími se některé elementy 

 jednotlivě zrůznily v žlázky. Přijaly na sebe podobu rozličnou; lahvico- 

 vitou, kulovitou, váčkovitou atd. (List, Tozzetti, Naso:^ov), Na povrchu 

 opatřeny jsou chitinovými vývody rozmanité podoby. Tak již Targioni 

 TozzETi (3) popisuje různé útvary chitinové na těle Coccidù, a dělí 

 je na dva druhy: t. zv. „pěli" (chloupky) a druhé „filiere" (osténky). 



Pod názvem prvním „pěli" uvádí autor celou řadu chitinových 

 útvarů té nejrozmanitější podoby: „Pěli semplici" (chloupky jednoduché) 

 spesso essillissimi (Čřisto velice jemné, na př. u Coccus, Dadylopius) 

 někdy delší, drsnější. Zvláštní podobu mají dle Tozzettiho chloupky na 

 bradavce poblíž genital, otvorů (,,Peli della papila genitale") význačné 

 svým plochým svrchu smáčklým tvarem. Pod tento název řadí též do 

 tyčný autor ,,setole", t. j. štétmky, delší a pevnější (Diaspis dactylo- 

 pius), dále i tak zv. squame sotillissime denticolate o multifide (šu- 

 jůnky velice jemné, zubaté, na posledních segmentech těla samiček 

 [Diaspis])^ někdy i silnější, a pak nazývá je ,,palee" atd. Pod druhý 

 pojem ,, filiere" zařazuje Tozzetti zase různé útvary kutikulové ,,una 

 série di organi cutanei", které představují výčnělky „sporgeuze pili- 

 íormi, „ingrossamenti anulari" [prstenkovité stluštěniny], též jedno- 

 duché otvůrky na cbitinovém intugementu „semplici pertugi involucro 

 chitinoso" a j. Velká část těchto útvarů „pěli" i „filiere" slouží dle 

 Tozzettiho k tomu, aby vyváděla na vnějšek voskovou hmotu, která 

 vypocována jest jednobuněčnou žlázkou, a tuhnouc na vnějšku, pi- 

 krývá orgán, na kterém tyto chitinové útvary se vyskytují. 



Zmiňuje se tento autor i o podobě žlaznatých buniček. U Aleu- 

 rodes nebo Aleurodes Brassicae nebo Aleurodes Phylliriae „in stato 

 Jecaniforme o di aderenza" běží kolem celého těla lem složený ze 

 zvláštních výčnělků, které zařazuje pod název „pěli" a jež chovají dle 

 něho ve svém nitru malé žlaznaté buničky (,,si trovano delle picole 

 cellule poco o assai sporgenti" ), dávající původ voskovému sekretu. 



