o voskotvorných žlázách hmyzu. 25 



Z toho důvodu podám popis těch elementů, které zakončují v sil- 

 ných štětinách stojících v centru pole, poněvadž pro svou velikost 

 byly k prozkoumání nejpříhodnější; popis ten však platí bez výjimky 

 i pro ostatní smyslové buňky, zakončující v menších štětinách roz- 

 troušených na různých jiných místech pole. 



K povrchu chitinovému a ku směru štětiny jeví tyto elementy 

 pravidelně velice šikmou orientaci, tak že bylo mi těžko zachytiti na 

 jednom řezu celý a jasný obraz jejich struktur. Z toho důvodu 

 zobrazil jsem na Tab. II. dva řezy, jednak Fig. 5a., mající znázorniti 

 zakončení buůky v štětině, a druhý Fig. 5b., mající vystihnouti kon- 

 tinuitu smyslové buňky s nervovým vláknem. 



Jak viděti z obou nákresů, jsou elementy tyto daleko mohut- 

 nější než samy voskotvorné buňky a často dosti hluboko pod ně do 

 dutiny tělesné posunuty. (Opačný poměr než u Aleuvoda chelidonii.) 

 Podoba jejich jest opět vřetenovitá. Plasma jemně vláknitá a silněji 

 se barvící než plasma okolních žláz protažena jest ve dva výběžky. 

 Jeden obrácen jest k chitinovému pokryvu a objímá na svém konci 

 kruhovitou basi konického kanálku, „Porenkanálu". Dovnitř kanálku 

 tento plasmatický výběžek nevniká, nýbrž vysílá tam dosti silnou 

 fibrilu, Yystui)ující hlavně velice ostře na praeparátech barvených 

 Heidenhainským haematoxylinem. Tato fibrilka probíhá celou délkou 

 zmíněného kanálku a naduřuje na svém konci v siloý uzlík, vybíha- 

 jící v tenkou ostrou špičku, jež zakončuje na basi štětiny, právě 

 v tom místě, kde jest tato vkloubena v pochvu. (Tab. II. Fig. 5 a.) 

 Na opačném konci vchází tato íibrilka do plasmy výběžku buňky, pro- 

 bíhá v jeho centru a větví se poblíž jádra ve více tenčích kom- 

 ponent. (Dobře lze sledovati na méně odbarvených praeparátech.) 

 Fibrilka tato objata jest obyčejně světlým válečkem. Druhý výběžek 

 smyslové buňky (viz Tab. II. Fig. 5 b.), směřující do dutiny tělesné, 

 vstupuje značně zúženým koncem do centra silného vlákna nervového, 

 které právě v místech smyslových buněk k žlaznatému poli přistu- 

 puje a rozděluje se na větší počet větviček, opatřujících okolní vo- 

 skové žlázky. 



Histologické poměry těchto smyslových buněk, hlavně však za- 

 končení jich pomocí zmíněná fibrilky považuji za dosti cenný příspěvek 

 k poznání morfologie kožních smyslových orgánů u Arthropodů, jejichž 

 histologií zabývala se již celá řada autorů (Graber, Hauser, Krae 

 PELiN, VOM Rath, Ruland, Sch^emenz, Nagel, Sommer, Claus, Retzius, 

 Röhler). Jak viduo z popisu různých druhů těchto ústrojů, možno je 

 uvésti na jediný typ (vom Rath). Smyslová buňka, ať už nese název 



