28 XXV. J. Stehlík: 



vých buněk na žlaznatých polích uložených, jest v kontinuitě se se- 

 kreční činností okolních žlázek, a že na vnější popud (na pr. tlak 

 kapky vodní nebo náraz nějaký) následuje asi zvýšení sekretorické 

 činnosti žlázek. Totéž dá se asi souditi analogicky o významu smy- 

 slových buniček, jimiž opatřeny jsou pole u Ç Aleuroda chelidonii, 

 kde však se mi ovšem pro nepatrnou velikost nepodařilo na řezech 

 nalézti vztah vlákna nervového, ani k smyslovým buňkám, ani k okol- 

 ním žlázkám. 



Žlázky složené. 



Toto poslední oddělení zajisté nejvýše stojící, co se organisace 

 týče, možuo vymeziti asi takto: „Voskotvorné buňky sjednotily se ve 

 větším anebo menším množství k tvoření složitého útvaru v podobě 

 nádoru, nebo váčku^ více méně hluboko do dutiny tělesné ponořeného, 

 jehož sekreční produkty vyváděny jsou na vnějšek pouze jediným 

 společným vývodem. 



Za první příklad sloužiti mohou t. zv. voskové „póry" u Coc- 

 cidû hojně rozšířené („Wachsporen") a jejichž morfologii poněkud 

 obšírněji podává Mater u Coccus cacti. 



Každý por začíná silnějším prstýnkem ze žlutého chitinu tvoře- 

 ným. Do vnitř integumentu tvoří trichtýřovitou prohlubeninu, jejíž: 

 dno uzavírá membrána obyčejně s pěti výběžky (Vorsprünge Mayer). 

 Každému z těchto výběžků odpovídá potom lahvicovitá voskotvorná 

 buňka; a autor praví dále o buňkách těchto v „Zur Kenntniss von 

 Coccus cacti v Mith. aus d. zool. Stát. zu Neapel", pag. 512. : „In 

 der Regel sind also 5 solche Zellen als Gruppe beisammen (Fig. 5.) und 

 bilden mit ihren verschmolzenen Hälsen einen gemeinschaftlichen Aus- 

 fürgang, der bei allen Tliieren ein beträchtliches Stück weicheres 

 Chitin durchsetzten muss, ehe er an die membrán gelangt." 



Z každého „póru" potom soudobnè vzniká tolik nití, kolik vý- 

 běžků má zmíněná basální membrána a zároveň kolik buněk pod 

 každým pórem leží. Z tohoto posledního znaku jest viděti, že tyta 

 „póry" tvoří jakýsi přechod mezi voskotvornými poli a složenými 

 žlázkami. 



Buňky tvoří tu sice složitý útvar „Gruppe", jemuž odpovídá 

 společný vývod, trichtýřovitá prohlubenina. Basální membrána však 

 rozdělena právě v tolik výběžků „Vorsprünge" kolik jest buněk.. 



