o voskotyorných žlázách hmyzu. 39 



Podobně zařízeny jsou i prstovité vývody na složených žlázkách fun- 

 gujících v larválních štítcích Aleuroda chelidonii. I zde, ovšem s da- 

 leko většími obtížemi podařilo se mi zjistiti existenci tenounkých 

 světlých paralelních kanálků „Porenkanälchen, (Deyling), jichž celý 

 průběh dal se sledovati jen na řezech, vedených přesně rovnoběžně 

 ku směru vývodu. (Tab I. Fib. 10.) Vnější ústí kanálků, které na- 

 lézá se na zúženém konci vývodu, nemohl jsem zde náležitě vysti- 

 hnouti, asi z toho důvodu, že lumina kanálku v tom místě se právě 

 značně ztenčují. Mnou uvedená fakta zajisté dostatečně přispívají 

 k rozhodnutí sporné otázky o procházení voskové hmoty chitinovým 

 integumentem ve prospěch první části autorů, hájících názor, že vo- 

 skové sekrety vycházejí na vnějšek otevřenými cestami, at už jsou to 

 zvlášť stavěné vývody chitinové, nebo kanálky „Porenkanálchen" pro- 

 stupující chitinovou membránu, která pokrývá voskotvorná pole. 



Tvar voskových sekretů. 



Produkty voskových žláz uváděny jsou v literatuře všeobecně 

 asi ve 3 hlavních tvarech. Jako niti, solidní nebo duté, potom tru- 

 bičky, anebo solidní forma této druhé modifikace, tedy jakési válečky, 

 a konečně útvary, které bychom označili jako plástynky. Tvar niti 

 mají na příklad voskové sekrety u mšic. Witlaczil u r. Pemphigus 

 uvádí produkty voskových žláz pod názvem „Wachsfäden'' a praví 

 o nich, že jsou duté, a že všecky niti na jednom políčku vyloučené, 

 spojeny jsou z počátku ve svazek, čím výše však rostou, tím více od 

 sebe se rozstupují a tvoří potom závoj halící tělo zvířete. Dle Na- 

 sonova (u Schizoneura lanigera a Schizoneura uhni) vždy jedna žlaz- 

 natá buňku pole vylučuje na svém vývodu >i],eponopoLi;i,y« pouze je- 

 dinou nit, která vzniká tím způsobem, že voskové látky, na vnějšek 

 vycházející naplní z počátku dno vyhloubeného »i];epo]iopoH;],y«, 

 ztvrdnou na ploše jeho v podobě okrouhlé destičky, která během stálé 

 sekrece buňky do výše roste a přechází konečně v naznačený tvar 

 nití. Poněkud obšírněji popisuje Nüsslin produkty voskotvorných 

 buněk u r. Mindarus (Koch.) Biol. Centralbl. Bd. XX. 1900. pag. 482. 

 Dle tohoto autora rovněž každá buňka pole vylučuje vždy pouze je- 

 dinou nit, na jejíž periferii význačná jest jakási hustší plášťová vrstva 

 „dichtere Mantelschicht'', která zvlášť dobře je rozeznatelná při pro- 

 niknutí niti alkoholem. Autor vyjadřuje se o této vrstvičce na pag. 

 482 (Biolog. Centralblatt Band XX. 1900) následovně: „Diese 



