o voskotvorných žlázách hmyzu. 43 



splétají se na povrchu žlaznatýcli polí v tenčí i silnější snůpky a 

 proudečky, oplétají popsané smyslové štětiny, hlavně ty nejdelší, které 

 stojí v prostřed žlaznatých polí a pokrývajíce tak téměř celou hřbetní 

 stranu všech segmentů, kromě hlavy, tvoří elegantní bělostný závoj 

 halící téměř celý hřbetní povrch těla larvy. 



U Pseudococca aesculi máme trojí druh nitek. Jedny, o kterých 

 jsem se již svrchu zmínil, vypocovány jsou t. zv. „póry". Druhé 

 produkovány jsou složenými žlázkami váčkovitými, ale modifikace první, 

 mající menší objem a jejichž vývody nejsou opatřeny smyslovými 

 štětinkami. 



Tyto niti jsou opět duté, svou tlouštkou odpovídají vnějšímu 

 ústí vývodů žiázek, bývají však obyčejně delší a rovnější, než niti 

 vycházející z „pórů". Pozoroval jsem často na živých zvířatech, jak 

 tyto niti zasazeny jsou na své basi do ústí vývodu. Nejzajímavěji 

 však jsou utvářeny silné niti, secernované druhou modifikací složených 

 žiázek váčkovitých. Ty vynikají neobyčejnou délkou často i až 1 cm 

 i více a křehkosti. Po celé délce jsou rovné, nezakřivené. Objemem 

 svým odpovídají zase vnějšímu ústí vývodů žiázek, v němž, jak za 

 živa pod mikroskopem jsem pozoroval, bývají pevně zasazeny. V na- 

 padajícím světle krásně irrisují. Vysvětlení této vlastnosti podává za- 

 jímavé složení těchto voskových útvarů. Při silných zvětšeních po- 

 zoroval jsem na nich dvě vrstvy. Jedna, plášťová periferická jest 

 docela slabá a tvořena jest z jasné hmoty, průhledné, podobné asi 

 substanci, ze které sestávají niti vypečené buď z „pórů" nebo první 

 modifikace váčkovitých žiázek. Druhá vnitřní vrstva jest daleko sil- 

 nější, kompaktnější a vykazuje na první pohled šroubovité žíhání. Při 

 bedlivějším pozorování a hlavně na zlomeném místě niti konstatoval 

 jsem při silném zvětšení, že tato vrstva složena jest z více slepených 

 solidních vlákének ve Ue sebe šroubovité se vinoucích. Na zlomeném 

 místě niti se tato vrstva pod tlakem sklíčka snadno v zmíněná vlá- 

 kénka třepila. Uprostřed této vrstvy táhne se pak celou délkou niti 

 uzounké lumen. 



Zdá se, že jest zajímavé složení těchto nití podmíněno asi ně- 

 jakou komplikací ve vnitru chitinových vývodů váčkovitých žiázek 

 (Tab. II. Fig. 10). Ač sebe bedlivěji a při nejsilnější optické distinkci 

 (obj. apochr. ap. 1*30 a ok. 4.) jsem poměry těchto vývodů pro svoji 

 velikost zajisté k studiu dosti výhodných prohlížel, přece na nějaké 

 zvláštní zařízení, které by podmiňovalo ono komplikované složení 

 produktů voskových, jsem ve vnitru jejich nemohl konstatovati. 



