48 XXV. J. Stehlík: 



straně abdomma z předlouhých voskových nitek složené u Pulvinarie, 

 vidíme, že voskový sekret stal se dobrým materiálem k stavbě 

 ochranných příbytků a obalů, v nichž zvířata prodělávají vývoj. 

 O speciálním významu sekretů u larev r. Scymnus a 5 Pseudococca 

 aesculi lze těžko něco určitějšího pronésti. Zvířátka nežijí ve výka- 

 lech a pohybujíce se většinou čile, nepotřebují také ochranného opa- 

 tření namířeného proti zamazání těla od vystupujících exkrementů. 

 Mohli bychom snad až nejspíše říci, že voskový povlak chrání tělo 

 jejich před smáčením rosou nebo kapkami deště. 



O voskových sekretech u Ç Aleuroda chelidonii platí něco po- 

 dobného, ale kromé toho oprávněna jest zajisté moje domněnka, že 

 mají zde voskové produkty ještě jiný speciálnější význam. Jsou totiž 

 tato zvířátka zřejmě fotofobní, vždy přissáta jen na spodiné listu lašto- 

 vičníku („Chelidonium majus"). Jak ukazuje účelné uložení žlaznatých 

 polí na břišní straně abdoraina a ta okolnost, že pod zvířátky vždy 

 nacházíme u větší míře vrstvu na listu přilepené moučkovité bílé hmoty, 

 mají zde patrně lepkavé produkty voskotvorných žlázek ten účel, aby 

 napomáhaly zvířátkům, hřbetní stranou dolů obráceným, k lepšímu při- 

 držení se spodiny listu. 



Zajímavým jest i s biologického stanoviska vysvětlení toho, jak 

 dostávají se zde u 9 Aleurodes chelidonii produkty voskových žlázek, 

 na břišní straně abdomina uložených, na všecky ostatní části těla, hlavně 

 však na stranu hřbetní. 



Zvířátka totiž pomáhají si při tom nožičkami. Poškrabujíce se 

 jimi občas po povrchu voskotvorných polí, stírají pomocí četných 

 chloupků a osténků vyloučený lepkavý sekret, a roztírají si jej potom 

 účelnými pohyby nožiček po celém povrchu těla. Velice pěkně lze 

 toto pozorovati hlavně na mladých, právě larvální štítek opustivších 

 imágách. Tělo v tom stadiu bývá docela prosto voskového povlaku, 

 ovšem jen na krátkou dobu, neboť zvířata zmíněným způsobem ve- 

 Jice usilovně pracují, aby co nejdříve si opatřila potřebné odění. 



Na konec uvedu ještě krátký přehled hlavních resultátů v této 

 práci obsažených. 



V úvodě podal jsein nové rozdělení žláz, a sice na 3 skupiny : 1 

 a) jednobuněčné žlázky, b) jednovrstevná žlaznatá pole, c) žlázy slo- 

 žené. Při tomto rozdělení za kriterium zvolil jsem tedy histologické 

 složení těchto orgánů. 



