Q " XXVI. K. Schäferna. 



Pro řešení otázky o významu rudimentů očních nejdůležitější 

 materiál poskytlo irské jezero Mask. Jak výše poznamenáno, zabýval 

 se výzkumem zdejší hlubinné fauny W. F. de Visiies Kane. Mezi sty 

 exemplářů Niph. Kochianus shledal 4 kusy, jež považoval za týž druh, 

 leč ještě s pigmentem očním na hlavě. Pro potvrzení svého mínění 

 zaslal DE VisMES Kane tyto poloslepé blešivce prof. Vejdovskému k po- 

 souzení, jenž však po analyse organisace poznal zde zástupce nového 

 rodu Bathyonyx, u něhož jsou oči diťfusní, t. j. světlolomné apparáty 

 netvoří kompaktní celky jako u obyčejných blešivců, nýbrž jsou v ne- 

 stejném počtu a velikosti roztroušeny pu obou stranách hlavy. Tento 

 stav očí pokládá Vejdovský za prvý stupeň degenerace a odtud po- 

 kračuje v stanovení řady rudimentů očních u ostatních slepých blešivců. 

 1 vzpomíná zde prof, Vejdovský zvláštního velikého Gammaia z Herce- 

 goviny, jenž úplně postrádá očí a jest dle toho prvým slepým zástup- 

 cem toho rodu v Evropě známým, nehledě ovšem k nedosti věro- 

 hodným zmínkám různých autorů (ku př. Asper), dle nichž se mohou 

 mezi blešivci obyčejnými objevovati současně exempláře zcela slepé. 

 Leč ze dvou exemplářů, jež byly prof. Vejdovskémd k disposici, nebylo 

 možno ihned učiniti analytický rozbor jmenovaného druhu hercegov- 

 ského a bylo radno věc ponechati k rozhodnutí budoucnosti, až se 

 nahromadí více materiálu úplnějšího. Věc nedala na se dlouho čekati; 

 právě když jsem se hotovil zpracovati některé jiné Gammaridy herce- 

 govské, obdržel jsem laskavostí p. proí. Dra A. Mrázka hojnějšího 

 materiálu zmíněného blešivce slepého, jejž sbíral na Černé Hoře u pří- 

 ležitosti druhé své cesty sběratelské. Nalezištěm onoho blešivce jest 

 sluj, zvaná Lipska pečiua, kterou Mrázek (10) uvádí již ve své zprávě 

 o prvé cestě na Černou Horu 11)02, kde však výslovné poznamenává, 

 že pro nedostatek vlhka nepodařilo se mu ani jediného Xipharga zde 

 nalézti. Prvá tato cesta konána ovšem za parného léta iy02, kdežto 

 letos (1906) o velikonočních prázdninách byly v Lipské pečině mělké 

 nádržky vody, v nichž byl právě slepý onen blešivec sbírán. Dle sdě- 

 lení Dra Mrázka i v rozsedlinách kolmých stěn, odkud voda prame- 

 nila, bylo možno blešivce sbírati, z čehož jde na jevo, že vlastním 

 sídlem jeho jsou- hlubiny podzemní, a že prameny přichází do Lipské 

 pečiny.*) Celkem jsem měl asi 15 exemplářů k disposici, fixovaných 

 v 707. alkoholu. 



*) V době korrektiiry této práce v měsíci srpnu, do tálo se mi písemného 

 sdělení od p. prof. Mrázka, že právě nalezl na své třetí cestě na Černou Horu 

 zaovu Typhlogammara ve studánce u Njeguše. Jest tedy výskyt podrodu Ttjphlo- 

 gammarus podobný s výskytem r. Niphai-gus, jenž nalezen byl nejen v hlubin- 



