22 XXVI. K. Schäferna 



b) Diagnosa podrodu Typhlogammarus. 



Hlava velmi krátká hes očí. 



Maxilla prvého páru s endopoditem se 7 zpeřenými štétiakami. 

 Exopodit nese hřebenité štětinky s hojnými zuby. Palpus pravé i levé 

 strany dosti krátký, nese na konci jen tenké, jemně zpeřené štétinky. 



Sponky na pleopodech velmi hojné a mohutné. 



Poslední pár uropodů s exopoditem jednočlenným. 



Telson hluboce rozeJdaný^ nese při vnějším rohu po 3 smyslových 

 štětečkách k sobě sblížených. 



c) O příbuznosti podrodu Typhlogammarus. 



Jedním z důležitých znaků, jehož se musí při systematice 

 Amphipodů dbáti jsou smyslové štětiny. Jich význam poprvé vytkl 

 v organisaci rodu Crangonyx Vejdovský (1896) a po něm oprávněnost 

 jich jako důležité systematické jedničky uznává ChiltoxN. V poslední 

 své práci o Bathyonyxu vyslovuje Vejdovský svůj názor, že důležitým 

 znakem generickým jsou smyslové puštičky. PravíC (1. c. pg. 4): 

 „Von den Sinnespinseln sind der Struktur nach ganz verschieden 

 die segmentalen Sinneskapselu, welche bei verschiedenen Gammariden 

 eine für die Gattung typische Gestalt aufweisen. Nach diesen Sinnes- 

 organen kann man die Gattungen Niphargus, Crangonyx und Gamma- 

 rus ganz verlässlich bestimmen, etc." Přihlédneme-li k zmíněným 

 puštičkám u našeho podrodu Typhlogammarus, vidíme, že shodují se 

 ve své organisaci s týmiž útvary u rodu Gammarus, ač jinak jsme 

 viděli značné rozdíly vespolné ve vnější organisaci. To také právě vedlo 

 Vejdovského k tomu, že 2 exempláře podrodu Typhlogammarus z Herce- 

 goviny považoval za příslušníky rodu Gammarus, neboC pio nepatrný 

 materiál nebylo mu možno bezpečně posouditi poměry v ostatní 

 organisaci. 



Jelikož jest tvar smyslových puštiček velmi důležitým charakterem 

 rodovým, jenž nedoznává tak rychle změny jako jiné částky těla, 

 nutno Typhlogammarus následkem stejné stavby smyslových puštiček 

 položiti do blízkého příbuzenství rodu Gammarus a sice jako podrod 

 rodu tohoto. Typhlogammarus jest pěkným příkladem přizpůsobení, 

 jak se totiž následkem změněných poměrů změní organisace jednot- 

 livých součástek. Ale z uvedeného jest dobře viděti, že nejde ta 



