10 IV. Em. Mencl: 



U dvou dalších individuí nalezena byla bakterie tvořící řetězy 

 jedinců, kde v určitém vlákně všechny tyčinky mají stejný stupeň 

 diferenciace barvy. Tento druh je menší než právě popsaný, měříť 

 jen 3'3 ,« a nejvýše, a to zřídka, 4 - 4 t «; velikost tedy druhu tohoto 

 při zvětšení užitém (1150 X) byla by 4 — 5 mm, takže vyobrazení 

 6 — 10 jsou poněkud větší jak je podává tabulka (bylo to nutno 

 z technických důvodů), nežli jak se ve skutečnosti bakterie v mikros- 

 kopu jevily. 



Tyčinky a řetízky na obr. 6. a 7. znázorněné jsou kresleny 

 z praeparatů pocházejících z jednoho a téhož objektu. Tato zažívací 

 roura obsahovala druh jediný (pokud dle podoby se dá souditi), až 

 snad na centrálně zaškrcenou tyčinku a a enormně dlouhou o (Fig. 6.). 



V tomto případě můžeme zjistiti poměry podobné jako u svrchu po- 

 psaného druhu. Polární čepičky se zde vyskytují daleko pravidelněji 

 (patrně kratším odbarvováním v želez, kamenci). Plasma opět uspořádána 

 je na periferii a centrálně, jak se to dá zvláště dobře zjistiti na jedincích 

 silněji odbarvených (Fig. 6. n). Můstky plasmatické přestupující na 

 přič přes tělo bakterie jsou zde hojnější (p v první a druhé tyčince) 

 někdy convergující, jindy parallelní, nejčastěji však uspořádány ve 

 dvou polokruzích po stranách jádra (p, druhé individium od pravá, h). 



V místech upjetí těchto můstků na plasmu periferní uložena jsou 

 obyčejně zrníčka metachromatická. Velmi často i zde liší se dvě zrnka 

 pravidelně vzhledem k jádru položená od ostatních (Fig. 6. c, g, 

 Fig. 7. c ; d, g) zrníček, bezpochyby pouhých produktů assimilace. Tato 

 zrnéčka dají se dlouho ještě během dělení pozorovati na rozdíl od 

 druhu výše popsaného. Rozdělení plasmy v tyčince dalo se velmi dobře, 

 jak zmíněno, sledovati na praeparatech silně diferencovaných v žele- 

 zitém kamenci, na nichž zcela patrně vystupují rozdíly v uložení 

 protoplasmy centrální, periferické, polární a přestupujících můstků 

 (Fig. 6. n, Fig. 7. k, — k 5 *). Uložení jádra je souhlasné jako v případě 

 předešlém ; zvláště dlužno podotknouti, že se zde setkáváme s oním 

 pošinutím jádra na „ventralní" stranu, které jsme akcentovali již 

 svrchu. Také zde viděti lze často, kterak je chromatin v některých 

 jádrech snad vlivem fixace stažen, a tu dá se zjistiti kol místa chro- 

 matinu prázdného temný oblouček — jaderná blána. (Fig. 6. f, e, 

 Fig. 7. d). Dělení probíhá mitosou, ale tak — jako v dřívějším pří- 

 padě — že stadium aequatorialnl desky probíhá velmi rychle, a mně 

 se nepodařilo takové nalézti. Za to stadium dyastrové je velmi četné. 



*) šipky u k, — k 3 značí místo, kde se stýkají dvě tyčinky. 



