12 IV. Em. Mencl: 



utvoří sporu, chudší jádro tyčinky (Fig. 8. c, d). Stadium toto vysky- 

 tuje se dosti hojně. Také zde zvláště u menší poloviny chromatinu 

 zjevná je skladba z jednotlivých chromosomů. 



Leč ani zde neplatí pro všechny bakterie týž zákon. Vytvoření 

 spory děje se ve všech mnou pozorovaných případech na konci tyčinky 

 vyjímaje druh prvý (Fig. 2. b.) a to způsobem dle polohy trojím: 

 v řetězích bakterií vidíme, že spory mohou se utvořiti bud na koncích 

 odlehlých, nebo za sebou následujících nebo přilehlých. V prvním pří- 

 padě, kde se tvoří spora na koncích odlehlých (Fig. 8. q, Fig. 10 c, 

 Fig. 11. b) děje se to způsobem právě vytčeným. Týmž způsobem 

 děje se tvoření spor na koncích za sebou následujících, na odpovída- 

 jících stranách (Fig. 8. i). Případ třetí je dosti vzácný a odlišný od 

 obou prvních. Zde odehrává se mitosa uprostřed tyčinky, takže toto 

 dělení v prvých stadiích neliší se od schizogenního. U jednoho spora- 

 dicky se vyskytujícího druhu bakterie oválné (Fig 8 n, p — totožný druh 

 patrně s Fig. 9. g) vidíme stadium dyastrové uprostřed matečné buňky 

 se odehrávající. Když dyaster se utvořil nastává mezi oběma partiemi 

 chromatinu zaškrcení, v jehožto výšce se zdá nahromaďovati plasma; 

 ta utvoří přehradím (Fig. 8. n.), kde se dceřinná individua oddělí. Obě 

 dceřinné partie chromatinu utvoří sporu na místech vedle sebe ulože- 

 ných — sporulace sympolarní naproti antipolar ní (Fig. 8. q) a meta- 

 polarní (Fig. 8. i). 



Při sporulaci sympolarní vznikají tedy dvě spory, ale poloviny 

 bývalé buňky neobdrží již chromatin. Naproti tomu u sporulace meta- 

 polarní a antipolarní vzuikne v každém individuu spora jediná, ale 

 buňka matečná obdrží podíl chromatinu — ovšem menší než spora — 

 a žije dále. Posud platilo všeobecně pravidlo, že matečná buňka se 

 obyčejně po vypuštění spory rozpadá. To tedy dle mých zkušeností 

 platí jenom v případě sporulace sympolarní, kterou dosud musím po- 

 važovati za zvláštnost. 



Řekli jsme, že při typu metapolarním a antipolarním dostane 

 matečná buňka menší polovinu chromatinu, z něhož se tvoří jádro 

 nové. A skutečně vidíme v celé řadě případů v tyčinkách nesoucích 

 sporu na jednom konci v centru uložený útvar kroužkovitý, černě se 

 barvící, bez obsahu. Je to mladé jádro, velmi chudé na chrornatin, 

 jenž je bezpochyby uložen na periferii anebo nanejvýš představuje 

 jedno nebo dvě zrníčka uvnitř tohoto kroužku (Fig. 8. g, q, i, k). 

 V dalších stadiích chromatiu se zde zmnožuje, takže onen kroužek 

 místy (Fig. 8 1, h) anebo později kolem dokola (Fig. 9. i, Fig. 10. a, b, e,) 



