6 XI. Arthur Brožek: 



přímo poukazují geologické poměry dosud v literatuře zcela nové lo- 

 kality skadershé jest patrný ze srovnání geografického rozšíření sp. 

 Palaemonetes varians Leach, jež ukazuje, že forma mořská spíše byla 

 schopna vzdorovati méně příznivým klimatickým poměrům, nežli 

 sladkovodní. Jestliže v době recentní Palaemonetes varians žije ve 

 dvou formách: jedné mořské, omezující se na krajiny studenější, druhé 

 pak výlučné sladkovodní, omezující se na krajiny teplejší, jest velmi 

 pravděpodobné, že i Atyaëphyra mohla na dnešní dobu zachovati se 

 prostřednictvím potertierní formy mořské, kteráž tak jako u Palaemo- 

 neta spíše mohla odolati chladnějšímu klimatu nežli sladkovodní. 

 Tak na základě práce A. Garbiniho. [9; pag. 58.] vyskytuje se Palae- 

 monetes varians Leach v Itálii, Dalmácii, v Řecku, v Egyptě; Tunisu 

 a Španělsku, tedy vesměs v jižní Evropě a sev. Africe kolem středo- 

 zemního moře a to výhradně ve vodách sladkých (var. P. ťhermajo- 

 phylus v pramenité vodě). Naproti tomu táž species na severu 

 Evropy: v Anglii, sev. Francii, Švédsku, Dánsku, v Belgii a sev. Ně- 

 mecku rozšířena jest, nikoliv ve vodě sladké, nýbrž pouze ve vodě 

 mořské a brakické. Čím více postupujeme od severu k jihu, tím více 

 stěhuje se Palaemonetes z vod slaných do vod brakických, až posléze 

 v jižní Evropě a středomoří obsadí pouze vody sladké. 



Že ostatně i doba glaciální rušivě mohla zasáhnouti ve vývoj 

 tohoto rodu Atyaëphyry — snad v té době četnějšími sladkovodními 

 (i mořskými) rody zastoupeném — svědčí i to, že v tomto nepatr- 

 ném okrsku středozemském dnes za doby recentní zastoupen jest již 

 jen jedinou specií. 



Veškeré exempláře Atyaëphyry, které jsem za účelem stanovení 

 variability měřil, byly přibližně stejně velké naproti Palaemonetům, 

 ukazujícím velmi nápadné rozdíly v dimmensích. Asi x /3 materiálu 

 (104 exempl.) vzata byla ku stanovení průměrné délky a rozdělena 

 ve 3 oddělení, obsahující nejmenší, prostřední a největší jedince; při 

 čemž největší počet připadl na třídu II. 



Třídy ty jsou: 



I. .;.... 13 — 15 mm. 



II 16—18 „ 



III 19—21 „ 



Pro každou z uvedených tříd pak stanovena byla průměrná 

 celková délka (carapaxu s abdomenem) způsobem daným rovnicí: 



