16 XI. Arthur Brožek: 



oběma směry na ose úseček (ty pak stotožňují se s polohou empir, va- 

 riant) a v každém bodu vztýčíme kolmici, na níž nanášíme pří- 

 slušnou hodnotu theoretické fréquence (v jednotkách délkových fré- 

 quence 1 mm). Spojením koncových bodů obdržíme theor. variační 

 polygon. Vrcholy tohoto ovšem pak jsou body náležející křivce 

 pravděpodobnosti a pořadnice jejich jsou theoretickými frequencemi 

 variačního polygonu určitého proměnného znaku. — 



Vyčíslení theoretických frequencí pro svrchní zuby rostrální po- 

 dávám v následujícím, kdež k vůli srovnání připojuji fréquence em- 

 pirické (/) a varianty k oběma příslušné. Varianty theoreticky sup- 

 ponované jsou zvláště označeny. 



(sup.) (sup.) (sup.) (sup.) 



Varianta : 14 15 16 17 18 19 20 21 22 



Fre / theor - (2/) 0-02 0-09 0-32 0-98 2*62 6-10 12-26 21-47 32'53 



req ' \emp. (/) 4 5 10 21 36 



Varianta : 23 24 25 26 27 28 29 30 



Tre /theor: {y) 42-70 48"60 47"94 41-00 30"39 19'53 10-87 5'25 



1 q ' \emp. (/) 47 48 50 36 27 20 13 5 



(sup.) (sup.) (sup.) 



Varianta : 31 32 33 34 35 (V) 



F /theor. (y ) 2-20 0-80 0-25 0*07 0'02 (y) 



' \emp. [f) 3 1 Ó (f) 



Jestliže provedeme konstrukci theoretického polygonu způsobem 

 svrchu uvedeným, docílíme toho, že oba polygony, theor. i empirický, 

 kryjí se úsečkami a těžnicemi zúplna. Plochy však jejich mohou se 

 krýti bud 1 úplně neb jen částečně. 



Ve všech případech naší práce jsou oba polygony v té poloze 

 kresleny, že jejich těžnice (y c ) á úsečky se kryjí. (Viz Tab. č. 1. — 5.) 



První případ vyskytne se tenkráte, jestliže empirie kryje se 

 zcela s theorií, pak ovšem theor. a empir, fréquence jsou stejné; 

 v případu, kdy plochy obou se nekryjí (a ten jest obyčejný) úplně, 

 nýbrž jen částečně, nestotožnují se délkou fréquence empirické s theo- 

 retickými; aneb jinými slovy řečeno: theoretické výpočty liší se čá- 

 stečně od skutečného pozorování. 



Rozdílu mezi empir, a theor. frequencemi (ď), použito jest ku 

 vypočítávání z/, diferenční plochy obou polygonů, kteréž udává stu- 

 peň souhlasu obou polygonů aneb jinými slovy : stupeň souhlasu mezi 



