50 XI. Arthur Brožek: 



Ku variabilnímu počtu postranních, levých a pravých trnů při- 

 pojuji ještě některé poznámky, pokud se jedná o výkresy telsonů 

 v obr. čís. 4. Rozlišování trnů na pravé a levé vztahuji na postavení tel- 

 sonů takové, že jeho distální konec stavím vzhůru, proxitnální pak 

 dolů. Pro tutéž orientaci byly míněny výpočty o variabilním počtu 

 „levých" a „pravých" trnů. Třeba k této věci upozorniti, poněvadž 

 vztahuj erne-li (jak jsem učinil v résumé práce své ve I. části) vý- 

 sledky o telsonu na to postavení, jaké zaujímá na individuu, totiž, že 

 konec směřuje na zad, base telsonu pak se obrací ku předu, — stává 

 se naše strana „levá" pravou a naopak. 



Na sérii telsonů v obr. 4. čís. 37. — 43.* jest patrno na první pohled, 

 že různý počet postranních trnů na obou stranách není závislý ani přímo 

 ani nepřímo na délce a ostatních dimmensích telsonu, že docela 

 v asymmetrických příkladech čís. 37., 38., 42., 43. a 43*. na tomtéž 

 telsonu jest jiný počet na právo, nežli na levo. Nezávislost počtu 

 postranních trnů na dimmensích telsonu, jest patrná také na telsonech 

 série v obr. čís. 5., čís. 44.-48., kde při trnech normálně a sym- 

 metricky vyvinutých do 5ti párů rozestavených variruje délka i ostatní 

 dimense samostatně. Táž série čís. 44.-48. ukazuje, že počet trnů 

 a nezávisí také na počtu distálnkh, středních štětin c, neboť ště- 

 tiny mění se svým počtem ve všech svých variantách (4 - 8) při témž 

 (5) počtu párů postranních trnů ; tím více táž okolnost vyniká na 

 sérii čís. 37. — 43*., kdež různý počet pravé neb levé strany se kombi- 

 nuje se zcela nahodilým počtem štětin c. 



V této sérii č. 37. — 43*. jest počet levých trnů pro sebe zastou- 

 pen téměř všemi variantami svého rozsahu, počínaje od 4-9 trnů. 

 Také pravé trny v téže sérii vanrují ve všech téměř svých varian- 

 tách od 5ti — 10ti. 52 ) Jsou pak v téže řadě telsonů dva druhy pří- 

 padů pokud přihlížíme ku rozestavení trnů v řadě levé v poměru ku 

 rozestavení v řadě pravé a naopak: totiž že ku př. na čís. 39., 40. 

 a 41, sestavují se trny symmetricky ku rovině souměrnosti telsonu a 

 tvoří pak přirozeně několik páru ; druhý případ jest takový, že se- 

 stavují se v řadách nesouměrně vzhledem k symmetrii telsonu a pak 

 pravidelně střídají se trny párovité s nepárovitými. Jestliže série 

 37.-43*. má příklady symmetrické i asymmetrické, vybrány jsou do 

 série č. 44. — 48. příklady, kde vyskytuje se nejobvyklejší případ s 5ti 



52 ) V této řadě sestaveny jsou telsony o různě velkém počtu trnů po- 

 stranních při stejně velkém (6) počtu distal štětin. Počet štětin 6 odpovídá nej- 

 více zastoupené své variantě. 



