Variačně statistická zkoumání na Atyaëphyra desmaresfii (Joly). 53 



jednoduchými trny, k nimž do páru příslušný trn druhé strany se 

 nevyvinul (čís. 43., 43*., 37.). Podvojí-li se celý jednoduchý pár a 

 růstem od sebe trny obou stran se odsunují, podobá se dvěma samo-- 

 statným jednoduchým párům. 



2. Zanikání trnů jednoduchých neb pomnožených děje se v levé 

 řadě nezávisle na řadě pravé neb naopak, aneb chybí celé páry 

 jednoduché neb podvojené. Zvláště při podvojeaých párech nevyvinují 

 se na některé straně bud oba pravé neb oba levé, aneb jen jeden 

 z podvojených trnů: bud větší neb menší té neb oné strany. Tím 

 způsobem lze vysvětliti, že trny vykazují sice úplné páry v obr. 7. 

 (Čís. 49, 6 : 6), ale přes to trny nesymmetricky na jedné i druhé 

 straně se rozestavují. 



3. Pomnožování trnů týká se bud jednotlivých, levých nebo pra- 

 vých, do páru příslušných trnů aneb celých párů. Nejčastější případ 

 jest podvojování. (čís. 43*. a 49.) Potrojení základního páru jsem po- 

 zoroval pouze na jediném exempláři celého svého materiálu (č. 43*.) 

 Větší počet v pomnožování se nevyskytuje. Symmetrické i asymme- 

 trické pomnožování, vlastně podvojování trnů na telsonu má ten je- 

 diný rozdíl vůči rostru, že vždy oba trny zakládají se na telsonu 

 zcela samostatně, jen blízko vedle sebe, ale nikdy tím způsobem, aby 

 pří samé basi jednoho vznikal bezprostředně z téže base trn druhý. 

 Poměry zde popsané jsou více neb méně dobře znatelný na všech 

 asymmetrických případech, zvláště však dobře na čís. 43*. a 49. 



4. Zakládají se — ač jen řídce — jednoduché i podvojené trny 

 — zcela nepárové na právo neb na levo. 



5. Vznikání i zanikání jednotlivých trnů neb celých párů, ať 

 již jednoduchých neb dedublovaných děje se v řadě na libovolném 

 místu, buď na koncích neb v prostřed. 



Rozmanité kombinace symmetrických i nesymmetrických počtů 

 trnů pravé i levé strany ukazují dílem obrázky, dílem fréquence kombi- 

 načního schématu v následující části práce, kteréž mimo to také čí- 

 selně poukazují ku množství forem symmetrických i nesouměrných. 



Zde poukázati třeba zvláště k telsonu čís. 43.*, jenž ukazuje 

 nejen různé podvojování a potrojování párů, nýbrž i jediný doklad, 

 kde podvojily se i dlouhé krajní trny b, jinde vesměs jen v jediném 

 páru přítomné. Pomnožování párů směrem od středu telsonu ku konci 

 děje se zde takto: 1. pár jest jednoduchý, má svůj trn na právo i na 

 levo, následující však 2. pár má na levo jediný trn jednoduchý, na 

 právo však nesymmetricky podvojením vzniklé trny dva. Dále 3. pár 

 má zdvojené trny na obou stranách; 4. pár jest jediným dokladem 



