O původu a osudech t. zv. jádra žloutkového. 7 



podobající se dvorku, jejž jsem dříve jakožto periplast, Boveri pak 

 jakožto ceutrosom označil. Ve skutečnosti jest to však dvorek plasma- 

 tický, shromážděný zde paprsky plasmatickými z vůkolní cytoplasmy, 

 jehož centrum tvoří centriola. 



Tyto druhotné polární centroplasmy, v jichž středu leží vždy 

 zřetelná centriola, představují póly definitivného vřeténka t. zv. zra- 

 cího, ležícího v prvých dobách ještě více méně v centru vajíčka, po- 

 zději pak pohybujícího se k jednomu jeho pólu. Pohyb vřeténka dá 

 se z praeparátů posouditi z různých tvarů zakřivených, obloukovitých 

 neb esovitě zprohýbaných. 



Paprsky jsou při těchto pohybech vázány pouze na centroplasmy, 

 souvisíce jen s hmotou jich, volnými konci pak zasahují v nejrůzněj- 

 ších směrech mezi žloutkem. 



Jest vidno, že jen vřeténko samo jest pohyblivé, paprsky pak 

 sepassivně vlekou při tomto pohybu, aniž by vůbec mohlo se souditi 

 na jich schopnost kontraktilní. Toto stanovisko zastáváme již v práci 

 nedávno publikované, že zde není co činiti vůbec s elementy kontra- 

 ktilními, přítomná pak pozorování dotvrzují, že o nějakém upínám' 

 radií na periferii vaječné vůbec neexistuje, bez kterého vůbec nelze si 

 mysliti tuto přitažlivou činnost se strany radií na vřeténko. Zmiňuji 

 se o této stránce z důvodu, že i nejnověji Boverí vykládá radie 

 za „Zugfasern" tedy kontraktilní vlákna, která prý zvláště na roz- 

 chod chromosomů z aequatoru ku pólům působí, připínajíc se najeden 

 jich pol. 



Ani jediný moment z vývoje centroplasem na pólech zracího 

 vřeténka nemluví pro tento výklad. Chromosomy jsou uzavřené po 

 celou dobu vývoje vřeténka i ve hotovém vřeténku samém, pouze 

 v achromatické, vláknitě upravené hmotě jádra i nemají radie centro- 

 plasmatické vůbec přístupu do této hmoty, ledabychom předpokládali 

 těžce vysvětlitelné a na praeparátech vůbec nedokazatelné prorůstání 

 těchto radií do vřeténka. Zkrátka radie přikládají se pouze k centro- 

 plasmám, jímž také daly původ a nesouvisí nijak s pohybem chro- 

 mosomů. 



Všeobecné. 



Vše to, co v předešlém odstavci sděleno, poznáno bylo na základě 

 obsáhlých a namáhavých pozorování celých sérií vajíček jmenovaných 

 roupie. Srovnávání a odvolávání na zprávy jiných badatelů nedalo se 



